home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Sinera en Disc
/
1993_Sinera.iso
/
docs
/
butfw
/
bfwtxt06.txt
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1993-02-18
|
63KB
|
1,609 lines
BUTLLETÆ FRAMEWORK
──────────────────────────────────────────────────────────────────
───────────────────────────────
2 Consell de redacció
3 Editorial
· Dos anys de "Butlletí Framework"
4 Informació
· El Framework III en català
· El Framework III i els caràcters catalans
· Sinònims en castellà i francès
5 Divulgació
· Diferències i similituds entre F7, F8 i
Shift-F7, Shift-F8
· Integració text - base de dades - full de càlcul
10 Els diccionaris del Framework
17 Preguntes i respostes
· Com aconseguir numerar els registres d'una
base de dades
· Com imprimir un fragment d'una base de dades
· ¿És possible imprimir en fulls aïllats sense
que vagi donant missatges d'error cada vegada
que s'ha de canviar de full?
20 Trucs Framework
· Dimensionar una finestra
· Actualitzar un directori
· Suprimir textos rectificats
21 Recursos avançats
· Accés al DOS des del Framework
23 Col·laboracions
· La declaració de renda
Departament d'Ensenyament
Programa d'Informàtica Educativa
Generalitat de Catalunya
Número 6
Maig 1990
Reimpressió: juliol 1992
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
Consell de redacció
Jordi Baldrich i Rossellò
Jaume Brufau i Galitó
Ramir Bullich Catà de la Torra
Santiago Manrique Catalàn
Pere Perez Costa
Correspondència
La correspondència pot ser dirigida a:
Butlletí Framework
Programa d'Informàtica Educativa
Via Laietana 64, 1r, 1a
08003 BARCELONA
També pot ser enviada a través de la xarxa telemàtica XTEC a
la bústia:
PIEJ+FWBUTL
════════════════════
Aquest butlletí s'ha realitzat íntegrament en Framework.
2 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
EDITORIAL
Dos anys de "Butlletí Framework"
L'octubre de 1988 s'editava el primer dels butlletins
Framework. En la seva primera pàgina ja s'indicava que
l'objectiu, modest, que ens proposàvem, era contribuir a la
divulgació i promoció de l'ús del Framework entre els ensenyants.
Després de dos cursos de rodatge, havent tret sis números a
la llum creiem, modestament també, que hi hem contribuït. El
Butlletí ha assolit un bon nivell d'acceptació i interès per part
dels ensenyants.
Ens proposem iniciar, a partir del curs vinent, una nova
etapa centrada en dos aspectes. El primer d'ells és donar al
Butlletí un nivell més elevat, en consonància amb l'augment del
nivell de coneixements del Framework que al llarg d'aquests dos
anys han assolit els lectors. Malgrat tot, seguirem mantenint
seccions divulgatives i seccions més especialitzades. El segon
dels aspectes és anar disminuint el caire tècnic actual i
començar a incidir en un vessant més pedagògic i en les
aplicacions a l'aula dels elements del paquet Framework.
En aquest sentit ens és imprescindible comptar amb
l'experiència de tots vosaltres. Voldríem animar-vos des
d'aquestes línies a col.laborar en el Butlletí, a escriure les
vostres reflexions i a descriure les experiències que heu dut a
terme respecte a la utilització didàctica del processador de
textos, la base de dades o el full de càlcul.
Gràcies per llegir el "Butlletí Framework"; gràcies per
col.laborar amb nosaltres.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 3
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
INFORMACIÖ
El Framework III en català
La casa Asthon-Tate ha començat a traduir el Framework III
al català. Segons fonts d'aquesta empresa, per al curs vinent en
tindran una primera versió, la qual no incorporarà encara el
diccionari català.
El Framework III i els caràcters catalans
En el butlletí anterior es comentaven les dificultats que
presentava la utilització de les vocals majúscules accentuades i
l'ela geminada en Framework III. Naturalment, la versió catalana
del Framework s'adaptarà al joc de caràcters catalans i es
resoldran, així, els problemes que allí s'analitzaven.
Sinònims en castellà i francès
També es comentava en el butlletí núm. 5, que els
diccionaris de sinònims de castellà i francès no estan encara
disponibles. Segons fonts d'Asthon-Tate, aquests diccionaris són
ja en una fase molt avançada d'elaboració, de forma que és
previsible que puguin enviar-se als centres en començar el proper
curs.
4 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
DIVULGACIÖ
Diferències i similituds entre F7, F8 i Shift-F7, Shift-F8
F7 trasllada i F8 copia. L'acció es fa sobre el que està
seleccionat: text, finestres, etc.
Shift-F7 copia text en memòria volàtil i Shift-F8 copia en
la posició del cursor el text desat amb Shift-F7.
Per entendre la diferent actuació d'aquests procediments
analitzarem quatre punts:
PRIMER: Els OBJECTES dels procediments
a) F7 i F8 actuen sobre qualsevol tipus de finestra (fins i
tot col·lectores) excepte: unitats, menús i ajut.
No així Shift-F7 i Shift-F8 que ho fan només sobre text
seleccionat. Aquest text pot ser el contingut d'una finestra de
text, d'una etiqueta, de l'àrea de fórmula, de nota de peu de
pàgina, finestra de comunicacions, etc.
b) F7 i F8 actuen, també, sobre regions de cel·les de full
de càlcul i base de dades; en general, tot el que es pot
seleccionar amb F6. Sobre aquests objectes no pot actuar
Shift-F7.
SEGON: Els MOVIMENTS que es poden fer amb els procediments
Els procediments F7 i F8 s'acaben amb la tecla «─┘ i queden
anul·lats en algunes situacions com, per exemple, quan
s'utilitzen les tecles Esc, F5 o quan activem un menú. Per això,
no es poden usar per copiar text des de l'àrea (o a l'àrea)
d'etiqueta, peu de pàgina, edició d'opció de menú (per exemple:
editant una capçalera en el menú Imprimir) o bé de fórmula,
perquè per sortir de l'àrea cal prémer la tecla Esc que anul·la
l'acció d'F7 o F8.
Amb F7 i F8 podem fer qualsevol tipus de moviment, excepte
els que hem esmentat abans.
Amb el procediment Shift-F7 no tenim aquestes limitacions,
sempre que els punts de sortida i arribada siguin situacions
d'edició de text.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 5
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
TERCER: QUAN es realitza la còpia
En el cas d'F7 i F8, l'acció es realitza immediatament. És a
dir, després de prémer F7 o F8 només podem usar tecles de
desplaçament fins arribar al destí i acabar amb «─┘. Cas contrari
l'acció no es realitza.
En el cas de Shift-F7 una vegada emmagatzemat el text amb
Shift-F7, podem posposar l'acció de copiar-lo (Shift-F8).
QUART: VEGADES que es pot realitzar la còpia
Shift-F7 copia text en memòria volàtil i Shift-F8 copia en
la posició del cursor el text desat amb F7. Per aquest motiu, en
el cas de Shift-F7 i Shift-F8, una vegada emmagatzemat el text
amb Shift-F7, podem copiar-lo tantes vegades com vulguem amb
Shift-F8. En canvi, en el cas d'F7 i F8 l'acció es realitza una
única vegada i, per poder-la repetir cal començar de nou amb F7 o
F8.
RESUMINT: en general usarem F8 quan copiem finestres, cel·les de
full de càlcul,camps o registres de base de dades, etc. I usarem
Shift-F7 i Shift-F8 quan copiem text, especialment quan el volem
copiar més d'una vegada.
6 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
Integració text - base de dades - full de càlcul
És de tothom sabut que la importància dels paquets integrats
rau en la possibilitat d'interacció dels diversos elements, la
qual cosa fa que cada un d'ells vegi incrementada la seva
potència.
El Framework permet, naturalment, transportar informació
entre dos documents del mateix tipus i relacionar-los, tal com
també ho permeten els programes de processament de textos, els
fulls de càlcul i els gestors de bases de dades relacionals.
En aquest escrit, però, només tractarem els aspectes
relatius als lligams entre elements diferents. En concret:
arxiu de text - base de dades
arxiu de text - full de càlcul
base de dades - full de càlcul
Arxiu de text - base de dades
El Framework permet, bàsicament, copiar i traslladar
informació d'un a l'altre a través dels mecanismes habituals
(selecció amb F6 i còpia amb F8 o trasllat amb F7)
La còpia (o trasllat) de dades d'un arxiu de text a una base
de dades té sentit quan es té un text en forma de taula i es vol
sotmetre a algun tipus de manipulació, per exemple, l'ordenació
de línies, el canvi de lloc de columnes, etc.
Per tal que aquest procés es realitzi tal com es desitja, és
convenient de conèixer algunes qüestions relatives a quan el
Framework interpreta que s'acaba un registre, i a quan interpreta
que s'acaba un camp.
a) Respecte als registres
Tot el que es troba en una mateixa línia, independentment de
si aquesta acaba amb un caràcter de fi de paràgraf o no, quedarà
en un mateix registre. Si la informació no hi cap es perdrà.
b) Respecte als camps
Framework interpreta que s'acaba un camp i en comença un
altre quan:
-troba més d'un espai en blanc,
-troba una coma (,),
-troba un espai després d'una xifra,
-troba un espai abans d'una xifra.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 7
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
En el primer cas el conjunt d'espais és considerat com un
separador, però no com una dada i en conseqüència, la còpia no
pot generar camps buits ni formats per espais en blanc.
D'altra banda, una xifra entre parèntesis és interpretada
com a negativa.
Copiar o traslladar informació d'una base de dades cap a un
arxiu de text és menys compromès, però, malgrat tot, és útil
saber que:
- quan es copia el text de diverses caselles només es
copia el text "vist", no l'amagat,
- el destí de la còpia queda amb una longitud de línia
de 255,
- es respecta la tabulació; els camps buits són
substituïts per espais.
Arxiu de text - full de càlcul
El transvasament d'informació entre un arxiu de text i un
full de càlcul té unes característiques similars al que hem
descrit en el punt anterior, en el benentès que en un full de
càlcul no es parla de registres sinó de línies, i dins de cada
línia no es parla de camps sinó de cel.les.
Full de càlcul - base de dades
A part de les possibilitats de còpia o trasllat a través
dels mecanismes habituals, la interacció entre arxius de dades i
fulls de càlcul ve caracteritzada per la possibilitat de
referenciar camps d'una base de dades des d'una fórmula situada
al full de càlcul, i de referenciar cel.les des d'una fórmula
ubicada en una base de dades.
Això permet, per exemple, emprar fulls de càlcul com a eines
auxiliars que incrementen les possibilitats d'operar dades d'una
base. Amb un full de càlcul és immediat, per exemple, sumar les
dades d'un determinat camp o fer-ne una mitjana aritmètica o
quasi-immediat, comptar les vegades que una determinada dada
apareix en un camp o en un conjunt de camps.
Per referenciar camps d'una base de dades a partir d'un
full de càlcul, cal indicar el nom de la base seguit d'un punt i
del nom del camp corresponent. Així, per exemple, donada la base
següent:
8 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
┌[DADES]────────────────────────────────────────────────
│CURS GRUP ALUMNES QUOTA
╞═══════════════════════════════════════════════════════
│ 1 A 39
│ 1 B 38
│ 1 C 39
│ 1 D 38
│ 2 A 38
│ 2 B 37
per calcular el nombre total d'alumnes caldria escriure en una de
les caselles del full de càlcul auxiliar la fórmula següent:
@sum(DADES.ALUMNES)
Anàlogament, es pot referenciar des d'una base de dades una
casella d'un full de càlcul, indicant el nom del full seguit de
la parella de caràcters que defineixen la columna i fila
corresponents. Així, per exemple, la columna QUOTA de la base
DADES és obtinguda multiplicant cadascun dels valors del camp
ALUMNES per la xifra continguda a la casella B1 del full AUXI.
┌[AUXI]────────────────────────────────────────────────
│ A B C D
│1 QUOTA: 5000
│2
Per aconseguir-ho, a la casella que conté el nom de la
columna s'hi ha escrit la fórmula:
QUOTA:=ALUMNES*AUXI.B1
──────────────────────────────────────────────────────────────── 9
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
ELS DICCIONARIS DEL FRAMEWORK
1 Elecció del diccionari que cal utilitzar
1.1 Com seleccionar-lo
L'elecció de la llengua es fa a través de l'opció Lenguaje
del submenú Opciones globals del menú Util. En prémer la tecla
«─┘, apareixeran les diferents opcions que hi ha instal.lades.
El funcionament és cíclic i, per tant, després de la darrera
opció instal.lada, tornarà a aparèixer la primera. És clar que,
si només hi ha instal.lada una única opció, en prémer la tecla
operativa no es modificarà.
La llengua que s'activarà en començar la sessió es pot
establir en el moment de la instal.lació dels diccionaris, a
través del programa SETUPFW. L'opció per omissió correspon a la
llengua espanyola.
1.2 Aspectes del funcionament condicionats per l'elecció
L'opció Lenguaje no és un aspecte lligat a cada document
sinó que és una forma de treballar que afecta la totalitat de
l'ambient de treball.
L'opció de Lenguaje seleccionada condiciona els aspectes
següents:
- La correcció ortogràfica d'un document dependrà, òbviament, de
la llengua triada. Cada llengua porta associat un diccionari de
consulta i un diccionari personal.
- La llista de sinònims d'una paraula també està en funció de la
llengua seleccionada. (1)
- Les normes de divisió sil.làbica d'un text varien, encara que
no gaire, d'una llengua a una altra. El Framework permet
realitzar de forma automàtica aquesta divisió amb el menú
Guiones: División silábica del menú Edit. El funcionament
d'aquesta opció està condicionat per l'opció Lenguaje que
estava activada en el moment de realitzar la divisió.
_______________
(1) En el moment de redactar aquest document, aquesta
possibilitat només existeix en l'opció Inglés
10 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
- L'opció Lenguaje també incideix en d'altres aspectes del
funcionament del Framework, encara que de manera més lleu que
en els casos anteriors. Cada llengua comporta la definició dels
caràcters considerats com a alfabètics i l'equivalència entre
majúscules i minúscules dels caràcters que no es corresponen a
la taula ASCII estàndard (vocals accentuades, ç, Ç, ñ, Ñ...).
L'opció triada produeix petites diferències de funcionament en
els aspectes següents:
- La conversió de majúscules a minúscules (i a l'inrevés)
que es fa a través del submenú Opciones de texto del
menú Texto.
- El desplaçament paraula per paraula mitjançant Ctrl-«─ i
Ctrl-─».
- El recompte del nombre de paraules d'un text que fa
l'opció Número de palabras del menú Edit.
Un exemple d'aquestes diferències es pot observar en el
caràcter º, considerat com a alfabètic en les opcions Inglés i
Francés i com a no alfabètic en l'opció Español.
2 Utilització dels diccionaris
2.1 La correcció ortogràfica d'un document
2.1.1 Procés de correcció
El procés de correcció es fa comprovant que les paraules del
text són al diccionari utilitzat pel Framework o bé al diccionari
personal. L'apartat 2.1.2 està dedicat a la creació i modificació
de diccionaris personals.
2.1.1.1 Selecció de la part que cal revisar
La correcció ortogràfica pot afectar tot un document, només
una finestra (en el cas d'un esquema), o fins i tot només una
part d'una finestra (un paràgraf, una paraula, ...).
La manera de procedir és la usual en el Framework:
seleccionar prèviament la part que s'ha de revisar i, després,
donar l'ordre de revisió. Per fer-ho cal activar l'opció Iniciar
la comprobación del texto del submenú Diccionario del menú Util.
2.1.1.2 Opcions bàsiques en la revisió
El Framework revisarà el text seleccionat paraula per
paraula. Deixarà de banda els caràcters que no siguin considerats
com a alfabètics i centrarà la revisió en el text.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 11
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
Quan alguna paraula no és al diccionari del Framework o al
diccionari personal, la trasllada a la línia d'edició i n'ofereix
diferents alternatives:
Suggerir Ofereix a la línia inferior una relació de paraules
semblants a la paraula analitzada. Si alguna d'elles
és la correcta, es pot seleccionar amb les tecles del
cursor i prémer «─┘. La paraula seleccionada
substituirà l'original al text que s'estava revisant.
Aquesta opció és l'adequada per a les paraules que
tenen una escriptura dubtosa i de les quals no se'n
coneix la forma exacta (per exemple, en casos
d'accentuació).
Editar Trasllada la paraula a la línia d'edició perquè es
pugui corregir. Aquesta opció és l'adequada en aquells
casos en què es coneix l'error comès. Quan hàgim
corregit la paraula, serà novament revisada per
assegurar-ne la correcció.
Continuar Ignora la paraula i continua el procés. Aquesta opció
és l'adequada en aquelles paraules que són correctes,
però que no volem incorporar al diccionari personal
(paraules poc usuals, noms propis, etc.).
Afegir Incorpora la paraula al diccionari personal i continua
el procés. Aquesta paraula serà considerada vàlida a
partir d'ara.
2.1.1.3 Opcions complementàries
El submenú Diccionario inclou diverses opcions que afecten
la forma de realitzar el procés de comprovació del text:
Verificar paraules partides
Aquesta opció afecta les paraules que estan separades per
guionets. Aquestes paraules seran considerades com a una sola si
l'opció està desactivada i com a paraules diferents si està
activada.
Detectar paraules repetides
Aquesta opció, quan està activada, detecta la repetició
consecutiva d'una paraula (exemple: Me'n vaig al al camp).
Aquesta errada de tipus mecanogràfic és freqüent i, per això,
convé tenir-la activada.
Corregir errades repetides
12 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
Quan aquesta opció està activada, té en compte les
correccions que ja s'han fet, i permet corregir de manera ràpida
aquelles errades que s'han repetit. Quan aparegui una paraula que
ja ha estat modificada, se'ns presenten diverses alternatives:
- Substitució. Substitueix la paraula errònia per la primera
correcció feta en el procés de revisió. Si aquesta errada
torna a aparèixer al text, el programa us demanarà una
altra vegada com voleu corregir-la.
- Autosubstitució. Substitueix la paraula errònia per la
darrera correcció que s'ha fet durant la revisió. El canvi
es farà automàticament si es torna a repetir l'errada.
- Editar i continuar. Funcionen de manera anàloga a les
opcions comentades a l'apartat anterior.
2.1.2 L'ús de diccionaris personals
En el procés de revisió d'un text, el Framework permet
complementar el diccionari del programa amb un altre de personal.
Això fa més efectiva la tasca de revisió perquè es poden donar
com a vàlids termes que apareixen sovint en la feina pròpia de
cada usuari: noms propis, termes científico-tècnics, vocabulari
específic d'una matèria. Aquesta opció també permet compensar
possibles mancances del diccionari del programa.
El diccionari personal s'ha de fixar abans de començar la
revisió del text amb l'opció Utilizar diccionario personal del
submenú Diccionario del menú Util. L'opció per defecte és
Persona.DCT. Quan es comparteix un ordinador amb d'altres
persones (és el cas de l'aula dels centres educatius), cal
especificar un diccionari propi per no provocar interferències
entre el diferents usuaris.
La consulta del diccionari personal és més lenta que no pas
la del diccionari propi del Framework. És convenient, doncs, que
el diccionari personal sigui ric, però sense pretendre que abasti
massa casos. Les paraules d'aparició improbable no val la pena
incloure-les-hi.
Per disposar d'un diccionari propi, hi ha dos mecanismes: la
inclusió directa d'una llista de paraules que ja tenim o anar-ne
afegint durant el procés de revisió de documents. Els dos
mecanismes són útils i es poden considerar complementaris.
L'opció d'afegir és còmoda i permet anar enriquint, fàcilment, el
diccionari a partir dels documents utilitzats en la tasca diària.
Un ús constant d'aquesta opció fa que en poc temps el número de
paraules desconegudes minvi i que la revisió dels textos sigui
més eficaç.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 13
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
Els diccionaris personals tenen com a suport físic una
finestra del Framework. L'extensió de l'arxiu és sempre .DCT.
L'ordre amb què apareixen els termes repercuteix notablement en
el temps de consulta. L'opció Escribir diccionario personal del
submenú Diccionario té com a funció principal la reordenació dels
termes de manera que el temps de consulta quedi reduït al mínim.
Si es vol crear el diccionari a partir d'una relació de
paraules ja existent, la mecànica que cal seguir és la següent:
- Crear una finestra de text.
- Posar-li un nom que identificarà el diccionari.
- Teclejar les paraules separades amb blancs o bé en línies
diferents.
- Activar l'opció Escribir diccionario personal ja
esmentada.
Si el diccionari es va enriquint a través de l'opció Afegir
en el decurs de la revisió, les paraules hi quedaran incloses en
un ordre poc adequat per a una consulta ràpida. Cal, doncs,
fer-ne una actualització de tant en tant. Per fer-la, cal
traslladar el diccionari a la taula de treball i tornar-lo a
enregistrar amb l'opció Escribir diccionario personal.
En afegir paraules al diccionari, s'han de tenir en compte
aquests aspectes:
- que el diccionari personal no inclou directament els
derivats d'un terme ja contingut, per la qual cosa cal
afegir-ne els derivats més usuals (plural, formes verbals
més freqüents...),
- que si introduïm una paraula en minúscules, es consideraran
vàlides totes les variacions possibles entre majúscules i
minúscules. Si alguna de les lletres està en majúscula,
només serà donada com a vàlida la forma exacta que s'hagi
entrat.
2.2 Com buscar sinònims d'una paraula
Per buscar sinònims d'una paraula (2), cal col.locar el
cursor damunt o darrere d'ella, i activar l'opció Listar
sinonimos del menú Util. Es pot fer també, prement la tecla de
majúscules i F6 (Shift-F6).
_______________
(2) En el moment de redactar aquest document només es disposa
d'aquesta possibilitat per a l'opció Inglés
14 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
A la pantalla hi sortirà un finestra superposada que conté
una relació de sinònims de la paraula que estem consultant. Si es
vol canviar aquesta paraula per alguna de les sinònimes se l'ha
de seleccionar mitjançant el cursor i prémer «─┘. La paraula
inicial s'esborrarà i el sinònim que hem escollit n'ocuparà el
lloc.
El nombre de sinònims disponibles per a cada paraula és molt
variable. De vegades sortirà un missatge indicant que no hi ha
sinònims per a la paraula desitjada, mentre que d'altres vegades
n'hi haurà diverses llistes. Quan hi ha més d'una llista, el pas
de l'una a l'altra es farà amb les tecles PgAbj i PgArr.
En el cas que no hi hagi cap sinònim d'una paraula, cal
comprovar que està escrita correctament. Si es dubta de la seva
correcció ortogràfica, es pot seleccionar i revisar-ne
l'ortografia mitjançant l'opció Diccionario.
2.3 Com fer la divisió sil.làbica
En el procés de l'escriptura, quan una paraula no hi cap
sencera al final de la línia, es pot dividir mitjançant un
guionet i escriure'n la part final a la línia següent. Si la
divisió no es fa, la paraula passa íntegrament i automàtica al
començament de la línia següent.
La inclusió dels guionets es fa per ajustar millor la
longitud del text a l'amplada de la línia, i per reduir el nombre
d'espais blancs que hi resten. Com a contrapartida, la presència,
en un text, de massa paraules dividides pot fer-ne la lectura poc
agradable.
Quan es treballa amb un editor de textos, no s'ha de fer
servir el caràcter - (anomenat guió fix o guió dur) per dividir
una paraula amb un guionet, sinó que s'ha d'utilitzar l'opció
Unir con guión del submenú Guiones: División silábica del menú
Edit. Aquesta opció inclou un guió anomenat fictici o tou que, en
el cas que la paraula no quedi dividida en modificar-se el text,
desapareix. En realitat, el guionet roman al text, però no es
visualitza si no cal. (3)
A la pràctica, pot ser útil incloure els guionets al text al
final de la feina quan se'n fa la compaginació. En aquesta fase,
la inclusió dels guionets es pot fer de manera automàtica amb
l'opció Seleccionar texto del submenú Guiones: División silábica
del menú Edit.
_______________
(3) L'opció Mostrar caracteres ocultos del menú Edit permet veure
on són els guionets sempre que es vulgui.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 15
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
Per utilitzar aquesta opció, cal seleccionar prèviament el
text i després activar l'opció. Es pot aplicar en un o en
diversos paràgrafs o bé en tot el text si ho fem des del marc del
document. La divisió sil.làbica que hem fet no s'actualitza de
manera automàtica si modifiquem el text; per això, si és
necessari, s'haurà de tornar a activar després de les darreres
modificacions.
L'equilibri entre el nombre d'espais en blanc i el de
paraules dividides amb guionet està regulat per tres opcions
incloses en el programa de configuració SETUPFW. Aquestes opcions
condicionen la forma de treballar de l'opció Seleccionar texto
del submenú Guiones: División silábica. Els paràmetres recollits
en el programa SETUPFW són:
- Longitud mínima de les paraula que es vol dividir. El
valor inicialment assignat és de cinc caràcters. Si
aquest valor s'incrementa, es redueix el nombre de
paraules dividides amb el guionet.
- Nombre màxim d'espais en blanc entre paraules. El valor
assignat és de cinc espais. Si aquest valor s'incrementa,
es redueix el nombre de paraules dividides amb el
guionet.
- Nombre màxim de línies consecutives acabades amb guionet.
El valor assignat és tres. Si es redueix aquest valor,
disminueix el nombre de paraules dividides amb el
guionet.
Els criteris lingüístics amb què es fa la divisió sil.làbica
depenen de l'opció Lenguaje que estigui activa en el moment de
realitzar el procés.
16 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
PREGUNTES I RESPOSTES
Com aconseguir numerar els registres d'una base de dades
Segons el manual, la funció @FILL permet introduir valors en
una regió d'una base de dades o d'un full de càlcul. Quan
treballem amb fulls de càlcul, @FILL no presenta cap problema.
Però, ¿què passa amb les bases de dades? El resultat
d'aquesta funció dependrà del lloc on col.loquem la fórmula:
- en el marc de la finestra: no és una opció aconsellable,
és una zona per a fórmules de filtratge i, per tant, el
Framework mostrarà un missatge d'error encara que el
resultat serà correcte.
- en la zona de fórmules del nom del camp: és aquí on
hauria d'anar però en aquest cas el resultat no és del
tot correcte. Fa la impressió que entra en bucle infinit
que podem aturar amb CTRL-BREAK després d'esperar un
temps "prudencial". Aquest bucle és conseqüència del fet
que per a cada registre recalcula el valor del camp.
- en una finestra externa: en la zona de fórmules d'aquesta
finestra auxiliar col.locaríem la fórmula:
@fill(c.a,1,1), si el que volem és numerar els registres
de la base c i desar aquesta numeració en el camp a.
Aquesta darrera opció podria donar lloc a una macro de
llibreria que si bé amb el FrameWork II era l'opció més idònia,
no ho és en el FrameWork III perquè incorpora la funció @ROW,
funció que, segons el manual, mostra el número de línia o de
registre on es troba la fórmula, encara que també pot
utilitzar-se per numerar els registres d'una base de dades.
Per numerar els registres d'una base de dades utilitzant la
funció @ROW, cal seguir els passos següents:
- Posar una etiqueta al camp de la base de dades.
- Entrar a l'àrea de fórmules del camp (F2).
- Escriure la fórmula següent (suposem que el primer valor
és 1 i l'increment també és 1):
nom_del_camp:=@row
Si volem que el valor del primer registre sigui 5 i
l'increment sigui 2, la fórmula que haurem d'entrar ha de
ser:
nom_del_camp:=@row*2+5-2
En general la fórmula serà:
nom_del_camp:=@row*I+N-I
on N és el primer valor i I l'increment.
- Sortir de l'àrea de fórmules (F5 o «─┘).
──────────────────────────────────────────────────────────────── 17
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
D'aquesta manera, la fórmula estarà en el lloc més idoni i,
a més, evitarem la "infinita actualització" a què ens tenia
acostumats la funció @FILL.
Com imprimir un fragment d'una base de dades?
Poques vegades voldrem imprimir una base de dades tota
sencera. Per exemple, un professor pot tenir una base de dades
amb les notes dels seus alumnes de segon (2A, 2C i 2D) i desitja
una llista dels alumnes de 2A amb les notes corresponents a la
segona avaluació per lliurar-la al tutor.
Per una banda ha de seleccionar els registres (files) que
corresponguin als alumnes de 2A, i, per l'altra, els camps
(columnes) de les notes referides a la segona avaluació.
Seleccionar registres (files) per imprimir: ho aconseguim
mitjançant una fórmula a l'àrea de fórmules del marc de la
finestra de la base de dades. Podria tenir l'aspecte següent:
GRUP = "A". A on GRUP és el nom del camp (columna) que conté A, C
o D. Quedaran seleccionats els registres que acompleixin la
condició.
Seleccionar camps (columnes) per imprimir: cal que amaguem
els camps que no volem imprimir. Per fer-ho situarem el cursor en
el camp en qüestió i amb F4 reduirem l'amplada fins que no es
visualitzi res. No hem perdut els camps que no es visualitzen (hi
són, però no es veuen).
Ara ja tenim la base de dades a punt per imprimir. Amb
l'opció Variantes de formato del menú Imprimir ajustarem els
paràmetres d'impressió. Moltes vegades serà convenient ajustar el
marge esquerre a 0 i el dret a 80, perquè ens hi càpiguen els
camps amb l'amplada del paper. Si no és així, podem seleccionar
text comprimit. Per saber l'amplada d'una base de dades podem
prémer Alt-F4.
No és convenient enregistrar en disquet la base de dades
amb aquest format, perquè després tindrem la feina de treure els
filtres i fer de nou visibles els camps amagats.
Exemple (base de dades original)
A continuació es mostra una base de dades en la seva
totalitat. Per raons d'espai hi ha pocs registres (alumnes). En
negreta hi ha el que volem imprimir.
18 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
SEGON Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
ALUMNES DE SEGON: A, C, D
NOM GRUP TEM1 TEM2 TEM3 TEM4 TEM5 TEM6 SEGONA
===============================================================
Güell Ana C 3,2 ,4 2,5 4,8 ,8 2,8 2,8
López Beatriz A 6,7 4,4 6,1 7,7 8,5 8,1 8,1
Mateo Jordi A 6,3 6,3 6,3 3,9 2,8 3,4 3,4
Monge Clara Isabel A 3,3 2,8 3,2 3,5 0 1,8 1,8
Montaña Ester D 3,3 5,5 5,0 ,5 6,3 3,4 3,4
Puig Jordi C 2,8 4,6 4,2 6,9 2,5 4,7 4,7
Raya Miguel Angel D 8,3 8,3 8,3 8,8 4,5 6,7 6,7
Riera Clara Eugenia D 2,5 4,7 4,2 5,8 5 5,4 5,4
Rodríguez Consolación D 1,3 10 7,8 6,6 9,5 8,1 8,1
Rosique Marta C 4 4,6 4,5 7,3 1 4,2 4,2
Sola Elisabet C 1,8 ,8 1,6 5,3 2,5 3,9 3,9
Zapata Marta A 1,1 0 ,8 4,1 ,6 2,4 2,4
A continuació es mostra la mateixa base de dades tal com
queda després de les operacions abans esmentades.
ALUMNES DE SEGON A. SEGONA AVALUACIÖ
NOM GRUP TEM4 TEM5 TEM6 SEGONA
================================================
López Beatriz A 7,7 8,5 8,1 8,1
Mateo Jordi A 3,9 2,8 3,4 3,4
Monge Clara Isabel A 3,5 0 1,8 1,8
Zapata Marta A 4,1 ,6 2,4 2,4
Güell Ana C 4,8 ,8 2,8 2,8
Montaña Ester D ,5 6,3 3,4 3,4
Puig Jordi C 6,9 2,5 4,7 4,7
Raya Miguel Angel D 8,8 4,5 6,7 6,7
Riera Clara Eugenia D 5,8 5 5,4 5,4
Rodríguez Consolación D 6,6 9,5 8,1 8,1
Rosique Marta C 7,3 1 4,2 4,2
Sola Elisabet C 5,3 2,5 3,9 3,9
¿És possible imprimir en fulls aïllats sense que vagi donant
missatges d'error cada vegada que s'ha de canviar de full?.
Per tal que el procés d'escriptura s'aturi cada vegada que acaba
la impressió d'una pàgina caldrà seleccionar l'opció
Retención cambio de página del menú Imprimir.
Actualment quasi totes les impressores admeten introduir fulls
aïllats. A les impressores BULL això es fa per la boca de la part
frontal (a baix, quasi arran de taula). Una vegada introduït el
full començarem la impressió i, acabada la pàgina, el traurem i
introduirem el següent full.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 19
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
TRUCS FRAMEWORK
Dimensionat màxim d'una finestra
Per tal d'aconseguir que una finestra ocupi tota la pantalla
cal situar el cursor en el marc de la finestra i prémer dues
vegades la tecla de funció F4 seguida de la tecla «─┘.
En el cas de treballar amb subfinestres, el procés fa que
aquestes ocupin la dimensió màxima dins de la finestra
col·lectora.
Aquesta possibilitat de dimensionar al màxim una finestra no
s'ha de confondre amb la utilització de la tecla de funció F9,
funció que fa un zoom de pantalla (el marc deixa de veure's)
mentre que F4 F4 aconsegueix dimensionar al màxim (el marc es pot
veure).
Actualització d'un directori
En cas de canviar el disc A tenint la finestra de disc
oberta i voler veure el contingut del nou disc, cal prémer la
tecla de funció F5, sense necessitat de tancar la finestra i
tornar-la a obrir.
Si s'activa un directori i es vol veure el seu contingut
també cal prémer la tecla F5, sense haver d'obrir-lo.
Si es té un directori actiu i es canvia de directori (sense
activar-lo) i es vol tornar a visualitzar el contingut del
directori actiu, cal prémer la tecla F5.
Supressió de textos rectificats
L'opció de rectificar un text té sentit com a pas previ per
a la seva supressió si es creu convenient; la supressió del text
es pot fer utilitzant l'opció de substitució procedint de la
manera següent:
1. Obrir el menú Local.
2. Seleccionar l'opció Sustituir
3. Entrar com a text de recerca el comodí ? rectificat
(escriure el signe ?, situar-hi el cursor a sobre,
prémer simultàniament Ctrl-T i seleccionar Rectificado).
4. Entrar com a text de substitució una cadena buida, és a
dir, no entrar-hi cap text i, si n'hi ha algun,
esborrar-lo.
5. Prémer la tecla Fin per eliminar tots els caràcters
rectificats.
20 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
RECURSOS AVANÇATS
Accés al DOS des del Framework
L'opció Ventana acceso DOS del menú Disco, permet accedir al
sistema operatiu sense abandonar el Framework.
Un cop al sistema, podem executar comandaments del DOS,
fitxers de comandaments (arxius .BAT) i programes directament
executables (arxius .COM i .EXE), dins de la finestra d'accés que
enregistrarà la sessió. Per tornar al Framework teclegem EXIT.
Cal tenir en compte que si estem enregistrant la sessió, el
DOS s'executa més lentament. Fent CLS, el Framework deixarà
d'enregistrar la resta de la sessió, desapareixerà l'entorn
Framework i treballarem a la velocitat normal del DOS.(4)
Utilització dels codis ANSI
És possible que en accedir al DOS desaparegui de la vista
l'entorn Framework i la sessió no quedi enregistrada a la
finestra d'accés. Això és degut a la utilització dels codis ANSI:
línia DEVICE=ANSI.SYS del fitxer CONFIG.SYS.
Per evitar-ho cal esborrar aquesta línia del fitxer
CONFIG.SYS i reinicialitzar l'ordinador. (Aquest fitxer es troba
al directori arrel C:\ .)
Nombre de caràcters enregistrats
El Framework enregistra a la finestra d'accés un màxim de
caràcters (definit a la configuració: 2000 per defecte). Si es
sobrepassa aquest valor s'aniran perdent progressivament els
primers caràcters enregistrats.
Executant el programa de configuració SETUPFW podem fixar el
nombre de caràcters que es desaran en accedir al DOS. Aquesta
opció la trobarem seleccionant:
_______________
(4) La utilització de programes residents pot incidir
negativament en el desenvolupament de la sessió d'accés al
DOS. Recordeu també que no s'han d'executar programes
residents durant el transcurs de la sessió d'accés al DOS.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 21
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
- Del menú MENU PRINCIPAL
(4) OTROS.
- Del menú CAMBIOS EN OTRAS OPCIONES
(1) VARIOS I.
- Del menú VARIOS I
(2) Caracteres almacenados en acceso DOS.
Descàrrega de la memòria
El Framework resta a la memòria durant l'accés al DOS. Si
intentem executar un programa que ocupa molt d'espai des de la
finestra d'accés, ens apareixerà un missatge d'error del sistema
operatiu indicant que el programa no cap a la memòria.
Per evitar-ho, cal executar el programa de configuració
SETUPFW i activar l'opció Descarga de memoria en Acceso DOS.
Aquesta opció la trobareu seleccionant:
- Del menú MENU PRINCIPAL
(1) CONFIGURACION.
- Del menú CAMBIO DE CONFIGURACION
(3) USO DE LA MEMORIA.
- Del menú USO DE LA MEMORIA
(7) Descargar memoria en acceso DOS.
En aquesta situació no s'enregistrarà res a la finestra
d'accés.
22 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
COL·LABORACIONS
La declaració de renda
Com cada any per aquestes dates, arriba el moment de fer la
declaració de la Renda. També, com cada any, ens trobem amb el
problema d'haver de sumar els nostres ingressos, deduir les
despeses, aplicar les desgravacions que ens corresponguin,
calcular la quota líquida, etc.
Presentem aquí una eina que ens pot ajudar a fer tots
aquests càlculs de la manera més senzilla. Es tracta d'un full de
càlcul de Framework III que conté les fórmules necessàries i les
taules corresponents per fer automàticament tots aquests càlculs.
Aquest full de càlcul no és un programa per fer la
declaració de la renda. És només una eina per ajudar a fer els
càlculs necessaris per emplenar els formularis de la declaració
de la renda de l'exercici de 1989. Per tant, qui no sap fer la
declaració a mà tampoc podrà fer-la amb aquesta ajuda. A més, no
és exhaustiu, ja que no preveu tota la casuística d'aquest tipus
de declaració.
Aquest any pot ser particularment útil, ja que els casats
hem de fer tres declaracions: les dues per separat i la conjunta,
i presentar la que més ens convingui: les dues individuals o la
conjunta. Això obliga a fer molts càlculs repetitius i aquest
full de càlcul ens els dóna fets.
El funcionament és senzill, però cal saber prèviament les
dades que cal introduir i, lògicament, saber utilitzar, encara
que sigui a nivell elemental, el Framework.
A més d'ajudar a fer la declaració, aquesta eina pot donar
l'oportunitat perquè moltes persones que no utilitzen
habitualment fulls de càlcul puguin comprovar el seu funcionament
i la seva utilitat, i comencin a fer-ne ús.
──────────────────────────────────────────────────────────────── 23
Programa d'Informàtica Educativa
Butlletí Framework 6
─────────────────────────────────────────────────────────────────
Cal remarcar que la característica principal del full de
càlcul és la seva interactivitat: cada cop que canviem una dada
podem fer que tot es torni a calcular i s'actualitzin totes les
dades. Això ens permet comprovar ràpidament diverses
possibilitats i veure ràpidament l'efecte que té el canvi d'una
dada sobre totes les altres.
Espero que us surti negativa...
Josep Rafel Alsina Dalmau
I.B. Sant Adrià
L'arxiu RENDA89, amb el full de càlcul i una petita
documentació es pot recuperar telemàticament a través de l'opció
de transmissió de fitxers de la XTEC.
24 ───────────────────────────────────────────────────────────────
Programa d'Informàtica Educativa