Aktualizace: 04.06.2001
Obsah:Linux - zaΦátky
Pracoval jsem pár let s Ultrixem na hromadném zpracování dat a pak s IRIXem na CADovské pracovní stanici SGI. V té dob∞ jsem se nauΦil krom unixovských základ∙ ocenit robustnost a stabilitu unix∙ a také jejich stavebnicovost. Vzpomínám si, jak známá obdr₧ela v souboru výtisk jakési úΦetní záv∞rky a pot°ebovala to p°eformátovat do tvaru Φistých dat bez záhlaví, sum a zápatí. StaΦil na to jeden regulární výraz - p°iznávám, ₧e jsem ho vymýšlel a ladil celý veΦer, ale zabral. "UNIX Power Tools" uvádí p°íklady regulárních výraz∙ schopných selektovat palindromy ("radar", "kobylamamalybok") .KOmbinace drobných utilit (cut, sort), awku, roury (i sí¥ové), regulárních výraz∙ a umíst∞ní výsledku p°íkazu do p°íkazu jiného (`xxx`) je zkrátka mocným nástrojem, který pom∙₧e skoro z ka₧dé nouze.
Teprve verze XFree 3.3.4 se chytla. Preinst.sh
hlásí, ₧e mám starou ld.so, navzdory tomu to
zaΦíná fungovat.
Na °adu p°ichází nastavení, pouštím
xf86config, výsledným souborem
je XF86Config. Nejd∙le₧it∞jší
volby , které do xf86config zadáváte,
jsou typ grafické karty, vertikální
a horizontální frekvence, ty je nutno znát p°edem
z technické dokumentace. Na konci konfigurace, v sekci grafických
mod∙ lze urΦovat po°adí nabíhání jednotlivých
rozlišení . Lze dát volbu (5) a toto po°adí
editovat pozd∞ji, nebo si vybírat postupn∞ jednotlivé barevné
hloubky volbami 1-4 a pro ka₧dou nastavit po°adí rozlišení.
Tyto volby vytvo°í v XF86Config sekci "screen section"
a v ní °ádky mode, z nich₧ ka₧dý pro svou barevnou
hloubku obsahuje po°adí jednotlivých re₧im∙. Re₧im, který
je na °ádku jako první, se nastaví po startu X systému,
p°epínání na další re₧imy na °ádku
lze pomocí Ctrl-Alt-+ a zp∞t Ctrl-Alt-- . Pokud jste šli
cestou volby (5), není nic ztraceno. Editací °ádk∙
mode m∙₧ete dodateΦn∞ sestavit
toto po°adí. A nejen to - t°eba se vrátíte k "pointer
section" a odblokujete dva °ádky emulace t°ítlaΦítkové
myši:
# Emulate3Buttons is an option for 2-button Microsoft
mice
# Emulate3Timeout is the timeout in milliseconds (default is 50ms)
Emulate3Buttons
Emulate3Timeout 50
Na konec se Vás ptá xf86config, kam ulo₧it výsledný soubor XF86Config. Je t°eba si uv∞domit, ₧e m∙₧e být ulo₧en
-do /etc , dále
-do /etc/X11, která₧to druhá lokace je linkována do defaultní pozice /usr/X11R6/lib/X11
-a do vašeho HOME adresá°e,. X server bere nap°ed default, pak /etc a nakonec Váš HOME..
Soubor /etc/sysconfig/i18n není, musím
si ho vytvo°it s obsahem:
LANG=cs
LINGUAS=cs
LC_ALL=cs_CZ
LC_CTYPE=cs_CZ
SYSFONT=lat2-sun16
SYSFONTACM=iso02
a textová konzole je Φeská.
/etc/X11/fs/config edituji dle patche na CDROM
v kapitole "Jak poΦeštit r∙zné distribuce" , úsek
RedHat 6.0 :
*************************
--- /etc/X11/fs/config.orig
Mon Apr 19 01:33:12 1999
+++ /etc/X11/fs/config Wed Apr 28 14:27:36
1999
@@ -16,7 +16,11 @@
# directories in /usr/share, because
they aren't forced to be
# installed alongside X.
#
-catalogue = /usr/X11R6/lib/X11/fonts/misc:unscaled,
+catalogue = /usr/share/fonts/ISO8859-2/misc:unscaled,
+ /usr/share/fonts/ISO8859-2/75dpi:unscaled,
+ /usr/share/fonts/ISO8859-2/100dpi:unscaled,
+ /usr/share/fonts/ISO8859-2/Type1,
+ /usr/X11R6/lib/X11/fonts/misc:unscaled,
/usr/X11R6/lib/X11/fonts/75dpi:unscaled,
/usr/X11R6/lib/X11/fonts/100dpi:unscaled,
/usr/X11R6/lib/X11/fonts/misc,
********************
patch se aplikuje takto:
patch jménopatche , pokud je v patchi
jméno originálního souboru obsa₧eno, nebo
patch jménooriginálu jménopatche
(od 16. °ádku jich 7 vypus¥ a 11 vlo₧) , p°esto
uvedene fonty v X nejsou. A to je tím, ₧e stejné cesty
se musí vlo₧it ješt∞ do /etc/XF86Config jako
prom∞nné
FontPath "/usr/share/.../"
A pak chodí také X prost°edí Φesky.
Do /etc/profile dávám echo
-e ?\033(K?
V textové konzoli funguje psaní i zobrazení.
Musí ale být v
/etc/sysconfig/keyboard
KEYTABLE="cz-lat2"
jinak nep∙jde v textové konzoli Φeská klávesnice
.
Nechodí p°íkaz setxkbmap -symbols 'czsk(us_cz_qwertz)'
-compat group_led
umíst∞ný v .Xclients . To je kv∙li tomu, ₧e
ješt∞ není instalovaná mapa us_cz_qwertz
, co₧ prozradí pohled do /usr/X11R6/lib/X11/xkb/keymap.dir
, tam je jasné, ₧e instalovaná mapa
us_cz_qwertz
Proto nem∙₧e být nata₧ena.
Zbývá: Φeská klávesnice v X prost°edí, zvukovka a pak rozchodit modem a Internet.
Jiný desktop se zapíná p°íkazem switchdesk. Konfigurace myši se d∞lá p°íkazem mouseconfig a zvukovky sndconfig. Oba tyto konfiguráky lze s °adou dalších spustit p°íkazem setup.
Další poznatek se týká chyb
p°i zavád∞ní systému. Linux je ú₧asn∞ blbuvzdorný,
pokud n∞jaký modul sel₧e, nemá to v drtivé v∞tšin∞
p°íkaz∙ vliv na ostatní. Abychom zjistili, co nám
selhalo, podíváme se v textovém re₧imu sem: /var/logs
. Tam je soubor bootlog , kde jsou zprávy z aktuálního
zavedení systému, zprávy z minulého zavedení
jsou v lastlog, všechny chyby jsou v souhrnném souboru
messages.
pppd a chat. Navzájem jsou v symbiose:
chat generuje dialog programu pppd:
pppd `chat` samoz°ejm∞ s p°íslušnými
p°epínaΦi.
POt°ebné konfigurace jsou v souborech
$HOME/.pppscipt , /etc/ppp/options, /etc/resolv.conf
a /etc/ppp/pap-secrets (chap-secrets) .
Stáhl jsem si od Thaleze p∙vodn∞ n∞mecký skript generující
tyto soubory, jen₧e pro komunikaci s u₧ivatelem pou₧íval p°íkaz
dialog, který nemám ve své instalaci. Tak jsem ho
p°eprogramoval tak, aby se bez n∞j obešel, a je zde:
pppsetup .
18.01.2000 D∞lám osudovou chybu. V gmc mana₧eru
mám vybraný adresá° /sbin a zachv∞je se mi
ruka a já ho posunu do /var. Sice mi to napsalo varování,
ale jak jsem byl ospalý .... Linux nejde bootovat. Zastaví
se v single-user re₧imu a dá bash prompt,ale je v read-only.
Fsck.ext2 /dev/hda4 ho vyΦistí, to ale pomoci nem∙₧e. Vím
ale, po jaké hlášce se to zastaví, a najdu
ji v /var/log/messages. Další hláška,
která by m∞la následovat p°i nerušeném normálním
zavád∞ní, jde od rc.sysinit. . Tak₧e ho otev°u a
tam jsou utilitky s absolutní cestou /sbin/* . Tím
se mi potvrdil m∙j dojem, ₧e tento adresá° chybí v ko°eni
a p°ebývá ve /var, tak₧e ty utilitky se nenašly
a proto to spadlo do single-user re₧imu. Jak /sbin vrátit
do ko°ene, kdy₧ jsem read-only ? Linux ale umí dynamicky zm∞nit
volby mountu:
mount /dev/hda4 -o remount,rw a filesystém
je u₧ rw. Pak p°esunu sbin, kam pat°í, a
(p°íkaz reboot ješt∞ nejde) trojhmatem Ctrl-Alt_del rebootuji.
A je to dobré.
Netscape 4.6 je nestabilní, kdy₧ odev°u adresní knihu
a vlo₧ím adresáta do pole "To:" , spadne to. Málokdy
to zobrazí kartu adresáta, kdy₧ kliknu na jeho adresu. Odinstaloval
jsem ho a nainstaloval starší 4.0.6 . A jsem spokojený.
Ne nadlouho - Nejde nap°íklad Reply, po kliknutí na e-mail
adresu to sice správn∞ zobrazí adresáta na nové
kart∞, ale Φas od Φasu to celé zmrzne..... Jdu zpátky do
4.6.
Proces pppd se odvolává k neexistujícím
modul∙m:
"modprobe: Can't locate ppp_compress-21
modprobe: Can't locate ppp_compress-24
modprobe: Can't locate ppp_compress-26"
╪ešením je p°idat tyto aliasy do /etc/conf.module:
alias ppp-compress-21 bsd_comp
alias ppp-compress-24 ppp_deflate # From original
RFC draft
alias ppp-compress-26 ppp_deflate # Final standard
per ppp-2.3.4
Stala se mi drobná epizoda ukazující
krásný rozdíl mezi linuxoidním a windowsoidním
myšlením. UrΦit∞ jste u₧ ve Windowsech za₧ili situaci,
kdy n∞jaké nastavení ne a ne povolit, a nezbývalo
ne₧ p°einstalovat aplikaci nebo i systém. Hodn∞ Φasto se to stává,
kdy₧ systém ₧ije - po°ád p°idáváte a zase odinstalováváte
programy, co₧ se p°ihodí ka₧dému, kdo po°ád zkoumá
30-denní verze r∙zných program∙. No a tak p°einstalujete
t°eba celý systém s v∞domím, ₧e 99% soubor∙ p°elijete
stejnými soubory kv∙li tomu, abyste jeden soubor nebo jednu v∞tev
registr∙ p°epsali správným obsahem. A te∩ slíbený
p°íb∞h: spustil jsem linuxconf a v n∞m volbu Check File Permission,
co₧ je ov∞°ení bezpeΦnosti systémov∞ d∙le₧itých soubor∙.
Pro neadministrátory nato p°estalo chodit p°ipojení k Internetu.
Postupoval jsem windowsoidn∞ a celé p°ipojení p°einstaloval.
šlo to, ale m∞ to nedalo, a tak jsem se v logu linuxconfu,
podíval, co se asi zm∞nilo. Bylo to binár pppd
, který je srdcem celého p°ipojení k Internetu.
Co se ale mohlo zm∞nit ? Pohled do skriptu pppsetup ukazuje, ₧e tomuto
souboru nastavuje s-bit.:
PATH1="/usr/sbin/pppd"
.....
chmod u+s $PATH1 2>/dev/null
To je opat°ení , které umo₧ní neadministrátoru,
aby v dob∞, kdy pou₧ívá tento binár, m∞l práva
jeho vlastníka, tedy roota. Samoz°ejm∞ ₧e takový zp∙sob
není pokládán za nejbezpeΦn∞jší,
a proto kontrola v linuxconfu s-bit zrušila. M∞ to nevadilo,
a tak staΦilo dát
chmod 4750 /usr/sbin/pppd , a systém byl tam,
kde p°edtím, neadministrátor se mohl p°ipojit PPP
protokolem. Samoz°ejm∞ p°einstalace nebyla nutná .. Co z
toho plyne ? Unixy obecn∞ jsou postaveny na n∞kolika pilí°ích:
"všechno je text" , "všechno je soubor", "spousta drobných
utilit , které lze stavebnicov∞ skládat, dá
dohromady v∞tší sílu ne₧ jeden velký
ned∞litelný systém". V mém p°ípad∞ jde
o první dv∞ zásady . Skoro ka₧dý problém, ka₧dá
hláška jde analyzovat do úrovn∞ souboru a jeho
práv, nebo jeho obsahu, který u konfiguraΦních
soubor∙ je tém∞° výhradn∞ ASCII text, ne binár. Samoz°ejm∞
i ve Windows najdeme p°ípady, které lze °ešit takto
jednoduše, v∞tšinou ale jsou hlášky odtr₧eny
v rámci vytvo°ení "u₧ivatelsky p°íjemného prost°edí"
od konkrétních soubor∙. a jejich obsahu .Nastavení
je ponejvíce, v NT výhradn∞ , v binárních registrech,
kdo jste si tam poeditovali nebo porestorovali staré registry a
pak zjistili, ₧e to nepomohlo, museli jste jako já zapeklité
p°ípady °ešit p°elitím.... Tolik odmítaná
p°íkazová °ádka šet°í Φas ka₧dému,
kdo je ochoten se t∞ch pár p°íkaz∙ nauΦit.
Od 08.02.2000 experimentuji s KDE prost°edím a
v oblasti Internetu s programem kppp. A₧ budu mít více zkušeností,
ozvu se.
P°ipojení modem realizuje program kppp, který
volá pppd navenek však p∙sobí velmi autonomn∞.
Äel p°ipojení na Volny neprobíhá hladce. Z n∞jakého
d∙vodu odmítá poboΦkový server providera paket
podruhé potvrzující autorizaci :
rcvd [CHAP Success id=0x3d ""]
.....
a ve chvíli tady u₧ b∞₧í další fáze
dialogu, IPCP,
rcvd [CHAP Success id=0x3d ""]
je to tady podruhé.
To pppd 2.3.7 nezpracuje a tento paket odmítne. A nejen
tento, nyní p°icházejí další hlášení
o odmítnutých paketech,
kdy₧ hexadecimální obsah rozkoduji jako ASCII text, vychází
rcvd [IPCP ProtRej (NULL sent VIPCP ConfReq id=0x1
<addr 0.0.0.0> <compress VJ f 00>] \n )]
rcvd [IPCP ProtRej ( rcvd VLCP ProtRej
id= ...)]
╚ili p°ijal jsem pakety obsahující obsah odmítnutých
paket∙. Jejich obsah p°ipomíná normální pakety
a₧ na to, ₧e všude je prefix V . Co je to za protokol ? Je to
Van Jacobs∙v komprimát ?
blokuji ho volbami v konfiguraΦním souboru kppprc:
pppdArguments=novj, novjccomp
Není to však nic platné. Z°ejm∞ posílám
ve stávající konfiguraci n∞jakou informaci navíc
a server ji odmítá, p°itom ale spojení udr₧uje.
-A₧ studium dokumentace p°ináší tip: kppp
má vlastní konfigurák HOME/.kde/share/config/kppprc
a volby uvedené v /etc/ppp/options s
ním mohou kolidovat, jsou-li pochyby, rad∞ji ho vyprázdnit
(ne vymazat) . Ukládám p∙vodní soubor mvoptions
options.SAV a zakládám nový prázdný:
touch options
kppp
A chyba je pryΦ. Äel práv∞ ve chvíli, kdy
jsem se poprvé bezchybn∞ p°ipojil p°es kppp, nešly
DNS slu₧by, tak₧e stránky, které jsem pot°eboval navštívit,
byly momentáln∞ nedostupné.
Druhý den to jde - Φili °ešení je v bezkonfliktím
souboru /etc/ppp/options. Te∩ v n∞m mám tyto:
asyncmap 0
debug
passive
A jde to.
P°i výzkumech KDE jsem si poškodil konfiguraci
neznámo kde a padá mi pppd p°i odesílání
pošty z Netscape. Výzkumy nikam nevedly a tak jsem
se vydal metodou d∞lení intervalu - nejprve zkontroluji sv∙j HOME
adresá° a potom vše ostatní :
-je-li chyba v mém HOME, sma₧i sv∙j °ádek z /etc/passwd
a /etc/shadow, starý HOME p°ejmenuji a zalo₧ím
se znovu pomocí adduser. Tím si zalo₧ím nový
HOME a nové konfiguráky. Ze starého HOME nakopíruji
jen data. A Netscape se rozešel správn∞.
Problém byl jen s kppp , uvízlo p°i nastavování
hlasitosti modemu. Okno Záznam prozradilo, ₧e modem na povel ATML4
místo OK vrací ERROR. Správn∞ má být
ATML1 , potom se to rozešlo. Toto však je modemová
zále₧itost, u jiných typ∙ to m∙₧e být jinak.
Obnova LILA (p°emazáno p°einstalací W95
na stejném poΦítaΦi) se d∞lá podle
údaj∙ v /etc/lilo.conf p°íkazem
lilo
a to je vše.
Abyste to ale ud∞lali, musíte se do Linuxu dostat a tedy musíte
mít LILO disketu. Jak se d∞lá? Hlavn∞ se d∞lá, dokud
ješt∞ do Linuxu m∙₧ete.
Zavád∞cí LILO disketa se d∞lá p°íkazem
mkbootdisk --device disketa Φíslo verze
jádra
tedy v mém p°ípad∞
mkbootdisk --device /dev/fd0 2.2.5-22
a bere data z /lib/modules/2.2.5-22 , tedy z podadresá°e
v /lib/modules,
jeho₧ název je shodný s verzí jádra.
cat psstd.fonts.ulT1mo >> /opt/Office50/xp3/psstd.fonts.
a
p°íkaz LD_PRELOAD=.../XKB-czsk-forcedIM-0.04/libX11-glibc.so.6.99
export LD_PRELOAD
umis¥uji do .bashrc zap∙sobil, ₧e pod ním
jdou psát háΦky, zase ne Φárky. A to jsem p°ehlédl:
...asi nejlepší je do souboru /usr/X11R6/lib/X11/locale/iso8859-2/Compose p°idat následující °ádky:
<yacute> : "\375" yacute
-<aacute> : "\341" aacute
<iacute> : "\355" iacute
<eacute> : "\351" eacute
<uacute> : "\372" uacute
A jde to i diakritikou. Z návodu Petra Krištofa
si stahuji i CPP - modul pro p°evod kodové stránky,
který se vnutí do StarOffice . Pak staΦí jen
otev°ít dokument a stisknout ikonu, kterou jste mu p°i°adila.
/etc/X11/prefdm
a referuje se v /etc/inittab v sekci
#Run xdm in runlevel 5
Já ho m∞l nalinkován na gdm, po p°elinkování
na xdm to taky nešlo, ale co šlo, bylo kdm
:
cd /etc/X11
ln -s ../../usr/bin/kdm prefdm
A runlevel 5 jede správn∞ .
╪ídím se kurzem Ji°ího Koska a tak
kontroluji, respektive p°idávám tyto prom∞nné:
ServerName localhost
AddType text/html .shtml
AddHandler server-parsed .shtml
Options Indexes FollowSymLinks Includes
DokumentRoot /home/httpd/html
Tato poslední prom∞nná °íká, které
UNC adrese odpovídá Φást "localhost" p°i lokálním,
respektive doménová Φást URL www.neco.neco/
p°i provozu sí¥ovém. a pro první zkoušku
se do prohlí₧eΦe zadá http://localhost , co₧
odpovídá adresá°i /home/httpd
, a hned je tu úvodní obrazovka. Co chci vystavovat
pomocí WWW serveru dám pak do /home/httpd/html/username
a do prohlí₧eΦe zadám URL
http://localhost/username a dojde k zobrazení
této stránky.
Na co jsem si to p°inesl. Vytvo°il jsem cgi skript a chci ho lokáln∞
o₧ivit. Zjiš¥uji, ₧e m∙j ApaΦ na n∞j nemá
práva. P°idal jsem tedy ješt∞:
AddHandler cgi-script .cgi
Hodí se ješt∞ v∞d∞t, jak se d∞lá
Stop Apache: /etc/rc.d/init.d/httpd stop
Restart Apache: /etc/rc.d/init.d/httpd start
p°esto jsem CGI skript nerozchodil. POda°ilo se mi však
docílit alespo≥ r∙zných chybových zpráv.
Ta poslední ukazující, ₧e se to dostalo nejdále,
na rozdíl od minulých pokus∙ je to Internal Error
, a tedy souvisí s nastavením serveru. Zjiš¥uji,
₧e skript musel být umíst∞n v /home/httpd/cgi-bin
, ne pod cgi-bin u₧ivatel∙. Chybový log je v /var/log/httpd
(podléhá konfiguráku) a ten ukázal,
₧e jde o chybu ve vlastním skriptu. Tu jsem našel
a opravil, šlo o špatnou cestu, , po oprav∞ skript projde
dál, ale pak p°išla interní chyba
[Thu Jun 8 18:07:50 2000] [error] [client 127.0.0.1] malformed
headerfrom script. Bad header=1:/home/httpd/cgi-bin/pokus.cgi
Mezitím objevena další vadná instrukce
ve shellu , pak se chybovka p°esunula na konec po exitu a je jiná:
[Thu Jun 8 18:29:47 2000] [error] [client 127.0.0.1] Premature
end of script headers: /home/httpd/cgi-bin/pokus.cgi
Kde byla chyba ? CGI skript nejen n∞co vykoná na serveru,
ale také se musí postarat o okno, z kterého
byl vyvolán. Kdy₧ to neud∞lá, ohlásí se p°edΦasné
ukonΦení skriptu. Proto chybná instrukce echo
$PROMENNA vyvolala chybu typu deformovaná hlaviΦka,
proto₧e httpd oΦekává na svém vstupu standardní
výstup ze skriptu, kterým je aspo≥ toto minimum :
Content-type : text/plain za°ízený p°íkazem
echo 'Content-type : text/plain'
POdrobn∞ji: hlaviΦka musí respektovat HTTP1.0,
Φili
echo 'Content-type: text/html'
echo
(prázdná °ádka)
A ješt∞: je t°eba dát skript mezi <PRE>
a </PRE>
Aby mi chodilo také php, staΦilo do konfiguráku
p°idat:
Action application/x-httpd-php3 /php3/php.exe
A te∩ podrobn∞ji o nástrojích dynamických
stránek. Jde o to, ₧e na základ∞ údaj∙, které
zadám do formulá°e v okn∞, nebo na základ∞ událostí,
které se nad oknem d∞jí, se mi okno p°egeneruje. Prost∞
se spustí na serveru skript, který vygeneruje nový
html kod, obsahující v sob∞ reakci na zadaná data,
a ten pošle do prohlí₧eΦe.
Zp∙sob∙, jak to naprogramovat, je více. Vynechám SSI,
proto₧e to se v∞tšinou nepovoluje. Další je CGI skript.
Tato metoda znamená, ₧e vyvinu program t°eba v céΦku, Perlu
nebo v obyΦejném unixovském shellu (sh, bash atd.) a ten
nechám z nad°ízené stránce podmín∞n∞
spustit. Zkoušel jsem to se shellem, proto₧e ten jediný umím.
Dlouho to nešlo, ne₧ jsem pochopil, ₧e::
1) skript v sh umí na serveru zakládat soubory a ukládat
do nich hodnoty,
2) nesmí však zanedbat mate°skou stránku.
3) ob∞ tyto role navíc nesmí poplést. Proto
se výkonná Φást zavírá do náv∞ští
<PRE> a </PRE>
4) a skript musí p°íkazem echo vygenerovat HTML stránku
v obvyklé struktu°e. Minimáln∞ hlaviΦku musí mít.
echo 'Content-type: text'
echo
co₧ vypíše do okna znaky tak, jako by to
byl prostý tex¥ák na INTERNETU, nebo
echo 'Content-type: text/html'
echo
co₧ zformátuje HTML stránku.
V diskusi tuším na Neviditelném psu
jsem slíbil p°idat sem n∞jaké novinky. Tak₧e popo°ad∞:
Te∩ u₧ to ale chce znát SQL jazyk. Databáze se musí
nap°ed vytvo°it SQL p°íkazem:
CREATE TABLE farnici ( prijmeni VARCHAR(40), jmeno
VARCHAR(30), rodnecislo VARCHAR(15), datnar VARCHAR(10), ulice VARCHAR(50),
cislo VARCHAR(10) );
V meta p°íkazech se SQL ukonΦí znaΦkou ; .
Úmysln∞ volím nekomerΦní p°íklad (farníci
- zákazníci jsou u₧ všude ) , ale to není
d∙le₧ité pro vlastní princip.
Dále v klientu b∞₧í metap°íkazy uvozené
\ . Neju₧iteΦn∞jší z nich vám databázi naplní
z textového souboru:
\copy farnici from /cesta/jmenosouboru.txt
\h zp∙sobí, ₧e výstup z klienta
je v HTML3.0 formátu, kdy₧ ho chytnete do roury nebo souboru, máte
data v podob∞, jak ji znáte z Internetu. \a ruší
zarovnávání sloupc∙, pou₧ijte ho, kdy₧ je t°eba
1. sloupec zkraje nakousaný .
Pokud Vám to ale nestaΦí, je Φas na grafického
klienta. - Na obsluhu aplikací z oken existují v Linuxu r∙zné
projekty, jeden starší a osv∞dΦený je Tcl-Tk. Je
to zase urΦitý jazyk, v n∞m₧ se naprogramují okna a kontrolní
prvky - tlaΦítka, seznamy atd. No a klient pro PostgreSQL je psán
v Tk a je v balíku:
postgresql-tcl-6.5.3-6
a spustí se p°íkazem pgaccess . Tento okenní
klient umo₧≥uje kompletn∞ navrhnout tabulku, nastavit p°ístupová
práva, kopírovat design jedné tabulky do druhé
(tip - po zadání Inherit Φili zd∞dit design zvolené
tabulky musíte formát 1. pole zadat, pak dáte Create
a ono si to zbytek nakopíruje).
MSIE nešlo nastavit kv∙li soubor∙m comcat.dll
a asctrls.ocx. Zkontroloval jsem jejich datumy , zkusil upgradovat
MSIE, nic. SPadne to tvrd∞ do Dr. Watsona. Tak jsem ho zkusil odistalovat,
jen₧e MSIE odinstalovat nejde. Proto₧e to u₧ je kus operaΦního
systému.
Vzpomn∞l jsem si, jak p°i instalaci Autodesk Viewer , Φili CADovské
splikace nemající moc spoleΦného s Webem, to tvrd∞
₧ádalo povýšit MSIE z 3.0 na 4.0 . A mn∞ to došlo:
do Exploreru se st∞huje Φást operaΦního systému,
hlavn∞ multimediální v∞ci! -Lidé dnes hlavn∞ diskutují
o tom, co vyvolalo soudy proti Microsoftu, o tom, jak se Windows zaΦaly
dodávat s MSIE a Netscape byl znevýhodn∞n. Trochu ve stínu
z∙stává, jak záva₧ný krok to byl - v MSIE vznikl
malý bráška Windows∙, který se zaΦíná
roztahovat. Není divu, ₧e kdy₧ jsem pak instaloval multimediální
aplikace, tahal se MSIE o asociace p°ípon s utilitkami v operaΦním
systému. Pochopil jsem, ₧e p°edstavuje novou politiku Microsoftu,
a nechal jsem ho tedy °ádit.
D∙sledek je ten, ₧e kdy₧ Vám nejde rozchodit p°ipojení
v MSIE , musíte Φasto p°einstalovat Windows. Stránky stí₧ností
se dají najít leckde, a sám bych si mohl p°isadit,
ale jde mi o n∞co jiného: vid∞t rozdíl filosofií,
ne jen jejich d∙sledky. Zajímav∞jší je jeden rozdíl
mezi Windows a UNIXy obecn∞:
-v UNIXech jde o to, ₧e si skládáte stavebnici ze spousty
menších, na sob∞ rozumn∞ nezávislých komponent.
Jak postupujete, struktura systému se p°ed Vámi odhaluje.
-ve Windowsích instalací nalijete mno₧ství v∞cí
do spoleΦné Φerné sk°í≥ky. Ta funguje relativn∞
slušn∞, co se týΦe t°eba schránky a objektové
provázanosti aplikací, dále spoleΦného vzhledu
a ovládání nasadily Windows la¥ku vysoko. (Jistá
rozmanitost vývjových prost°edí na Linuxu je nezvyklá,
ale ne nutn∞ negativní - je p°íznakem dynamiky, pohybu,
vývoje). Problémem je, ₧e Vám z∙stává
skryta struktura vzájemných vazeb, nejste-li zrovna firmou
mající exkluzivní p°ístup k API (programátorské
rozhraní aplikací) . Tak₧e jako b∞₧ný u₧ivatel se
bu∩ n∞kam doklikáte, nebo jste skonΦil a jdete p°einstalovat. V UNIXech
se pokusíte více o v∞ci dozv∞d∞t a zjistit, jak je u Vás
implementována. Navíc máte stále mocnou konzoli,
kdy₧ nejde grafické prost°edí. POMOCÍ JE, ₧e všechno
je text. P°edstavte si, kdyby HTML nebyl textový soubor s formátovacími
znaΦkami. Jak by se asi programovaly dynamické stránky , kdyby
nešlo p°i lad∞ní jít na úrove≥ textu. Naše
kultura je toti₧ na textu, chcete-li na slovu zalo₧ená.
Desktop v podnicích. Na seminá°ích Φasto slýchám
z °ad ostatních klient∙ dychtivé:" A chodí to pod
entýΦkama, vi∩te." Mladí okravatovaní mu₧i pak hrd∞
sd∞lují , ₧e jejich podnik se rozhodl být spasen prost°ednictvím
p°echodu z Windows 95 na Windows NT. Trochu pozd∞, sv∞t se p°etoΦil jinam
(a dob°e). Jen₧e u nás vít∞zí korporativní
myšlení. Nebo opatrnost, jako v našem koncernu: v∞tšina
má Windowsy, tak se v ní schováme. Dnes si mana₧e°i
myslí, ₧e Linux by sice byl zajímavý , ale nemá
aplikace zralé pro souΦasný podnik. Mezitím Linux
získává pozice na serverech. To se snad u₧ obecn∞
uznává, málokdo u nás by ale vsadil na linuxové
desktopy v kancelá°ích. Osl≥uje pohled na sofistikované
Office , srovnatelné StarOffice nejsou pro podnik zadarmo a mají
(také jako MSOffice) velkou re₧ii a nejsou poΦešt∞né.
Jen₧e na spadnutí je KDE2 s koffice . Bude t∞m,kdo pustí
Linux do desktop∙, tolik chyb∞t objektový model ? (V Linuxu se chystá
projekt Baboo) . Parettiho pravidlo platí i tady. 80% pracoviš¥
tvo°í ve Wordu relativn∞ jednoduché dokumenty, v Excellu
relativn∞ jednoduché tabulky. Sofistikované vymo₧enosti
u₧ívá zbývajících 20 %. Tím nechci
°íci, ₧e by Linux byl podm∞reΦný- StarOffice je velmi sofistikovaný
program. Spíš to, ₧e by Linuxová kancelá° zdarma
u₧ívala jednodušší editory a tabulkové
procesory, zato nad stabilním jádrem a filesystémem.
Napsal jsem si soubor pro úΦtování Internet_2000 tarifu. Bez záruky je zde, nakopirujte ho do /usr/share/apps/kppp/Rules/Czechia a toto pravidlo nastavte v kppp, nebo v kppprc polo₧kou AccountingFile=/Czechia/internet_2000.rst jako Vaše úΦtovací pravidlo. Bez záruk. Uvítám ka₧dé upozorn∞ní na chybu.
<yacute> : "\375"
yacute
-<aacute>
: "\341" aacute
<iacute> :
"\355" iacute
<eacute> :
"\351" eacute
<uacute> :
"\372" uacute
Zatím T∞ zdraví
Ji°í Kouba
Pište mi
ICQ : 70524118
.