Pou₧φvßnφ modernφch telekomunikaΦnφch prost°edk∙, jak²mi jsou elektronickß
poÜta, elektronickß v²m∞na dat (EDI), ale i telefaxy a jinΘ prost°edky
umo₧≥ujφcφ dßlkov² p°φstup za ·Φelem provßd∞nφ obchodnφch transakcφ se
rapidnφm tempem zvyÜuje a lze oΦekßvat, ₧e se bude dßle rozvφjet s tφm, jak se
informaΦnφ dßlnice a Internet stanou dostupn∞jÜφmi. Komunikace sd∞lujφcφ
zßva₧nΘ informace prßvnφ povahy formou netiÜt∞n²ch zprßv vÜak m∙₧e narazit na
p°ekß₧ky v prßvnφ oblasti, kterΘ by zabra≥ovaly jejich pou₧φvßnφ Φi by mohly
vyvolat nßmitky ohledn∞ jejich d∙kaznφ hodnoty.
NedostateΦnß nßrodnφ legislativa vytvß°φ p°ekß₧ky pro mezinßrodnφ obchod, jeho₧ v²raznß Φßst se realizuje prßv∞ prost°ednictvφm modernφch telekomunikaΦnφch prost°edk∙. Rozdφly mezi nßrodnφmi legislativami a rozpory p°i jejich v²kladu ohledn∞ pou₧φvßnφ komunikaΦnφch prost°edk∙ se tak mohou stßt v²razn²m faktorem, omezujφcφm p°φstup na mezinßrodnφ trhy.
V ΦeskΘm prßvnφm °ßdu neexistuje jednotnß prßvnφ ·prava, kterß by jednoznaΦn∞ p°ipouÜt∞la elektronickou formu dokumentace nebo jednoznaΦn∞ zakazovala elektronickou formu dokumentace ve vÜech p°φpadech lidskΘho konßnφ.
Zßkladnφ prßvnφ normou, kterß by mohla mφt vztah k elektronickΘmu obchodu, je p°edevÜφm zßkon Φ. 40/1964 Sb., ObΦansk² zßkonφk, ve zn∞nφ pozd∞jÜφch p°edpis∙ (dßle takΘ jen ObΦZ), kter² v º 40 uvßdφ: öNebyl-li prßvnφ ·kon uΦin∞n ve form∞, kterou vy₧aduje zßkon nebo dohoda ·Φastnφk∙, je neplatn². Pφsemn∞ uzav°enß dohoda m∙₧e b²t zm∞n∞na nebo zruÜena pouze pφsemn∞. Pφsemn² prßvnφ ·kon je platn², je-li podepsßn jednajφcφ osobou; Φinφ-li prßvnφ ·kon vφce osob, nemusφ b²t jejich podpisy na tΘ₧e listin∞, leda₧e prßvnφ p°edpis stanovφ jinak. Podpis m∙₧e b²t nahrazen mechanick²mi prost°edky v p°φpadech, kdy je to obvyklΘ. Pφsemnß forma je zachovßna, je-li prßvnφ ·kon uΦin∞n telegraficky, dßlnopisem nebo elektronick²mi prost°edky, je₧ umo₧≥ujφ zachycenφ obsahu prßvnφho ·konu a urΦenφ osoby, kterß prßvnφ ·kon uΦinila.ö
Zßkon Φ. 99/1963 Sb., ObΦansk² soudnφ °ßd, ve zn∞nφ pozd∞jÜφch p°edpis∙ (dßle takΘ jen OS╪), jako₧to zßkladnφ procesnφ p°edpis ve svΘm º 125 [Druhy d∙kaz∙] uvßdφ: öZa d∙kaz mohou slou₧it vÜechny prost°edky, jimi₧ lze zjistit stav v∞ci, zejmΘna v²slech sv∞dk∙, znaleck² posudek, zprßvy a vyjßd°enφ orgßn∙ a prßvnick²ch osob, listiny, ohledßnφ a v²slech ·Φastnφk∙. Pokud nenφ zp∙sob provedenφ d∙kazu p°edepsßn, urΦφ jej soud.ö
Nespornost podpisu a jeho uznßvßnφ m∙₧e b²t v obΦanskoprßvnφch (a tedy i obchodnφch) vztazφch zajiÜt∞na dohodou smluvnφch stran, a to podle ust. º 2 odst. 3 ObΦZ: ö┌Φastnφci obΦanskoprßvnφch vztah∙ si mohou vzßjemnß prßva a povinnosti upravit dohodou odchyln∞ od zßkona, jestli₧e to zßkon v²slovn∞ nezakazuje a jestli₧e z povahy ustanovenφ zßkona nevypl²vß, ₧e se od n∞j nelze odch²lit.ö
Strany si mohou svΘ vzßjemnΘ vztahy upravit tak, jak to odpovφdß jejich souhlasnΘ v∙li podle sv²ch pot°eb. Za spln∞nφ podmφnky identifikace a autentizace (se souΦasn²m po₧adavkem na dodr₧enφ principu neodmφtnutelnosti) lze provΘst elektronickou transakci nap°φklad v prost°edφ Internetu tak, aby spl≥ovala podmφnky ust. º 40, odst. 4 ObΦZ, zejmΘna ö...urΦenφ osoby, kterß prßvnφ ·kon uΦinila.ö
Po₧adavek zajiÜt∞nφ identifikace a autentizace vznikl v podstat∞ ve stejnΘm okam₧iku, kdy doÜlo k zachycenφ prßvnφho ·konu na n∞jakΘ zßznamovΘ mΘdium. Prßvnφ ·prava i praxe dosp∞ly poslΘze k urΦit²m vÜeobecn∞ uznßvan²m zp∙sob∙m a formßm, na jejich₧ zßklad∞ se toto urΦovßnφ a ov∞°ovßnφ provßd∞jφ v p°φpadech, ₧e je ·kon Φin∞n na papφ°e. K identifikaci zde slou₧φ nejΦast∞ji vlastnoruΦnφ podpis, k n∞mu₧ jsou p°ipojeny n∞kterΘ osobnφ ·daje (nap°. jmΘno, p°φjmenφ a rodnΘ Φφslo), autentizace se uskuteΦ≥uje nap°. legalizacφ, kterou provßdφ notß° nebo p°φsluÜn² orgßn ve°ejnΘ sprßvy.
Jakmile se vÜak zaΦne uva₧ovat pojem dokument jinak ne₧ pouze v klasickΘ pφsemnΘ form∞, je z°ejmΘ, ₧e se t∞mito tradiΦnφmi nßstroji nevystaΦφ. V souΦasnΘ dob∞ ji₧ neΦinφ potφ₧e provΘst digitalizaci pφsemnΘho dokumentu (jako obrßzku, tj. coby faksimile) a p°itom p°enΘst i podpis, kter² je na dokumentu uΦin∞n. Samoz°ejm∞, ₧e pravost podpisu m∙₧e b²t zpochybn∞na a nßsledn∞ pak prokazovßna (nap°. znalecky). Mimo to m∙₧e b²t rovn∞₧ zpochybn∞no, zda v pr∙b∞hu digitalizace nedoÜlo ke zm∞n∞ obsahu dokumentu - jinak °eΦeno k tomu, ₧e podpis je sice prav², ale digitalizovanß podoba obsahu dokumentu se liÜφ od tΘ, kterß byla p∙vodn∞ identifikovßna a autentizovßna. I tento d∙kaz by bylo pravd∞podobn∞ mo₧nΘ pomocφ bezpeΦnostnφch postup∙ spojen²ch s digitalizacφ opat°it.
JeÜt∞ slo₧it∞jÜφ situace vznikß tam, kde je dokument vytvß°en p°φmo prost°edky v²poΦetnφ techniky, tedy nikoliv jako digitßlnφ faksimile, ale p°φmo jako digitßlnφ zßznam obsahu dokumentu (p°evedenφm textu do elektronickΘ podoby coby posloupnost jednotliv²ch znak∙ û dßle zpracovateln²ch b∞₧n²m textov²m editorem). V zßsad∞ ani zde nestojφ otßzka tak, ₧e by nebylo mo₧no z technickΘho hlediska opat°it dokument podpisem, ale jde o to, jak zajistit, aby tento podpis byl schopen fungovat jako nßstroj identifikace a mohla jφm b²t na jeho zßklad∞ provedena autentizace.
Mo₧nosti jsou v podstat∞ dv∞: I. zvlßÜtnφ zßkon o elektronickΘm obchodu; II. zakotvenφ elektronickΘho podpisu v ΦeskΘm prßvnφm °ßdu. V obou p°φpadech jde prakticky o totΘ₧: uΦinit dokumenty a podpisy na papφ°e a elektronickΘ rovnoprßvn²mi.
S prvnφ cestou ·zce souvisφ jeden z nejv²znamn∞jÜφch v²stup∙ Φinnosti Komise OSN pro mezinßrodnφ obchodnφ prßvo (United Nations Commission on International Trade Law û UNCITRAL), kter²m je Vzorov² zßkon o elektronickΘm obchodu. UNCITRAL, kter² je od roku 1966 Valn²m shromß₧d∞nφm OSN pov∞°en harmonizacφ a unifikacφ v tΘto oblasti prßva, zaujφmß nejd∙le₧it∞jÜφ postavenφ mezi ostatnφmi mezinßrodnφmi organizacemi a orgßny, kterΘ vyvφjejφ obdobnΘ aktivity.
Rozhodnutφ UNCITRAL vytvo°it vzorovou legislativu ve vztahu k elektronickΘmu obchodu vzniklo jako odezva na skuteΦnost, ₧e v °ad∞ zemφ stßvajφcφ legislativa t²kajφcφ se komunikacφ a uklßdßnφ informacφ nenφ na dostateΦnΘ ·rovni Φi je zastaralß, proto₧e nep°edpoklßdß pou₧φvßnφ elektronickΘho obchodu. V °ad∞ stßt∙ v∞tÜinou takovΘ prßvnφ p°edpisy neexistovaly v∙bec nebo byla tato problematika °eÜena pouze ΦßsteΦn∞, na co₧ m∞la nepochybn∞ sv∙j vliv i tradiΦnφ ned∙v∞ra k informacφm v jinΘ ne₧ pφsemnΘ form∞.V urΦit²ch p°φpadech stßvajφcφ legislativa p°i pou₧φvßnφ modernφch komunikaΦnφch prost°edk∙ uklßdß restriktivnφ opat°enφ, nap°. tφm, ₧e p°edepisuje pou₧φvßnφ öpφsemn²chö, ösignovan²chö Φi öoriginßlnφchö dokument∙. Uvedenß skuteΦnost m∙₧e navodit nejistotu ve vztahu k prßvnφ povaze a v∞rohodnosti informacφ p°edlo₧en²ch v jinΘ form∞, ne₧ je tradiΦnφ dokument vytiÜt∞n² na papφ°e. Jde o nßvrh velmi obecn², kter² mß slou₧it vÜem zemφm, je₧ v souladu s technologick²m pokrokem pot°ebujφ modernizovat svoji legislativu.
Cφl VzorovΘho zßkona, kter² mß umo₧nit Φi usnadnit provßd∞nφ elektronickΘho obchodu a zajistit stejnΘ zachßzenφ jak u₧ivatel∙m podklad∙ v tiÜt∞nΘ form∞, tak i u₧ivatel∙m informacφ na bßzi poΦφtaΦe, mß d∙le₧it² v²znam p°i podpo°e ekonomiky a efektivnosti mezinßrodnφho obchodu. Za°azenφm procedur p°edepsan²ch ve VzorovΘm zßkon∞ do nßrodnφch legislativ v t∞ch p°φpadech, kdy si strany zvolφ pou₧φvßnφ elektronick²ch prost°edk∙ komunikace, m∙₧e stßt, kter² tyto procedury p°ijal, vytvo°it prost°edφ nezßvislΘ na klasick²ch mΘdiφch.
KlφΦovß myÜlenka zßkona, ₧e informaci nelze up°φt prßvnφ d∙sledky, platnost nebo vykonatelnost jen proto, ₧e mß formu datovΘ zprßvy, je jist²m p°evratem v doposud omezenΘm chßpßnφ pφsemnostφ a dokumentace jako₧to informacφ v²luΦn∞ spjat²ch s papφrov²m nosiΦem. Zßkladnφm principem je, ₧e datovΘ zprßvy nesmφ b²t diskriminovßny, tj. ₧e nesmφ existovat rozpor v zachßzenφ mezi datov²mi zprßvami a dokumenty na papφ°e. Zßkon se zab²vß zßkladnφmi pojmy pou₧φvan²mi v obchodovßnφ, jako jsou ödokumentö, öpodpisö, övypracovßnφ smluv a jejich platnostö, öuznßnφ datov²ch zprßv stranamiö, öpotvrzenφ p°φjmuö apod. V detailech odkazuji na podrobn² Φlßnek obsahujφcφ i neoficißlnφ p°eklad tohoto VzorovΘho zßkona.
ZaΦlen∞nφ zßkona o elektronickΘm obchod∞ do naÜeho prßvnφho °ßdu û bu∩ jako₧to zvlßÜtnφho zßkona, nebo v rßmci jinΘho zßkona Φi jeho novely û by vytvo°ilo k²₧enΘ legislativnφ podmφnky pro opravdov², nikoliv jen oΦekßvan² rozvoj elektronickΘho obchodovßnφ. ProblΘmem je, ₧e by si rozsßhl² zßkon vy₧ßdal pom∞rn∞ znaΦnΘ mno₧stvφ legislativnφch pracφ, a to jak na zßkonu samotnΘm, tak na platn²ch prßvnφch normßch souvisejφcφch.
Druhou mo₧nostφ, kterß neklade tak velkΘ nßroky na legislativnφ proces, p°iΦem₧ podle nßzoru p°edkladatel∙ vytvo°φ dostateΦnΘ podmφnky pro elektronickΘ uzavφrßnφ smluv a tedy pro elektronick² obchod, je zakotvenφ elektronickΘho podpisu v naÜφ legislativ∞.
Ve vysp∞l²ch zemφch je ji₧ n∞kolik desetiletφ v∞novßna pozornost digitßlnφmu, nynφ elektronickΘmu podpisu. V roce 1998 byl na p∙d∞ UNCITRAL zpracovßn Nßvrh jednotn²ch pravidel o elektronick²ch podpisech a v tΘm₧e roce byl schvßlen Nßvrh sm∞rnice EvropskΘho parlamentu a Rady pro ·Φely systΘmu elektronick²ch podpis∙ /COM/98/297/. PotΘ doÜlo k °ad∞ zm∞n v pojetφ podpis∙ ze strany UNCITRAL û viz zejmΘna materißl UNCITRAL Φj. A/CN.9/WG.IV/WP.80 zpracovan² v roce 1999, kter² m∞nφ p∙vodnφ znaΦn∞ technologicky zßvislou koncepci elektronick²ch podpis∙ (v podstat∞ pouze na bßzi podpis∙ digitßlnφch) na koncepci znaΦn∞ obecnou, umo₧≥ujφcφ pou₧itφ i jin²ch technologiφ a dokumenty nßsledujφcφ (viz materißly WP.81 a WP.82, kterΘ byly projednßvßny na zasedßnφ pracovnφ skupiny UNCITRAL WG.IV ve Vφdni ve dnech 6.-17.9.1999).
KlφΦov²m je pojem elektronickΘho podpisu. Ve smyslu zßv∞r∙ vypl²vajφcφch z v²Üe zmφn∞n²ch dokument∙ jej m∙₧eme vymezit tak, ₧e jde o ·daje v elektronickΘ podob∞, kterΘ jsou p°ipojenΘ nebo logicky spojenΘ s datovou zprßvou a kterΘ jsou pou₧ity ke zjiÜt∞nφ toto₧nosti oprßvn∞nΘ osoby ve vztahu k datovΘ zprßv∞.
Pro praxi je v²znamnΘ, aby tento podpis byl tzv. bezpeΦn²m, Φi zaruΦen²m. Tak je tomu tehdy, kdy₧ podpis m∙₧e b²t ov∞°en pomocφ bezpeΦnostnφho postupu nebo jejich kombinacφ, co₧ mß zajistit, ₧e takov² podpis je vzhledem k tomu, kdo jej Φinφ jednoznaΦn², m∙₧e b²t pou₧it k identifikaci osoby, kterß jej vytvo°ila a oprßvn∞n∞ pou₧ila v souvislosti se danou informacφ Φi zprßvou a je p°ipojen k tΘto zprßv∞ bu∩ dr₧itelem podpisu nebo takov²mi zp∙soby, kterΘ jsou pod jeho kontrolou.
Na rozdφl od elektronickΘho podpisu, kter² je öpouh²m podpisemö, je ·Φelem zaruΦenΘho (bezpeΦnΘho) elektronickΘho podpisu zajistit, ₧e zprßvu podepsala opravdu oprßvn∞nß osoba. Vychßzφ z principu existence öov∞°ovatele informacφö, kter² ov∞°uje vztah mezi zaruΦen²m elektronick²m podpisem a oprßvn∞nou osobou. Pravd∞podobn∞ nejsouΦasn∞jÜφ variantou realizujφcφ zaruΦen² elektronick² podpis je podpis digitßlnφ, vychßzejφcφ z principu existence dvou klφΦ∙ vygenerovan²ch majitelem podpisu: soukromΘho a ve°ejnΘho.
Zprßva, kterß mß b²t podepsßna, je transformovßna pomocφ signatß°ova soukromΘho klφΦe do posloupnosti znak∙ (tj. °ady pφsmen a Φφslic) p°ipojenΘ k vlastnφ zprßv∞ jako jejφ digitßlnφ podpis. Kdokoliv, kdo mß k dispozici signatß°∙v ve°ejn² klφΦ, m∙₧e si jeho aplikovßnφm na p°ipojen² digitßlnφ podpis ov∞°it, zda skuteΦn∞ je autorem zprßvy signatß° a zda zprßva nebyla po odeslßnφ zm∞n∞na. Digitßlnφ podpis lze tedy vymezit tak, ₧e jde o funkci odeslanΘ zprßvy a tajnΘ informace, kterß je znßma pouze majiteli soukromΘho klφΦe a lze jej ov∞°it pomocφ vÜeobecn∞ znßmΘho ve°ejnΘho klφΦe.
Propojenφ identifikaΦnφch ·daj∙ vlastnφka s jeho ve°ejn²m klφΦem zajiÜ¥uje certifikßt, kter² obsahuje zejmΘna ·daje, kterΘ vyluΦujφ mo₧nost zßm∞ny subjekt∙ (zejmΘna ve°ejn² klφΦ a identifikaΦnφ ·daje), jmΘno ov∞°ovatele (tzv. certifikaΦnφ autority) a dalÜφ. Certifikßt je ve°ejn² a m∙₧e jej mφt k dispozici ka₧d², s k²m hodlß dotyΦn² komunikovat a pou₧φvat zaruΦenΘho elektronickΘho podpisu. K tomu, aby mohl slou₧it svΘmu ·Φelu, tedy ov∞°ovat, ₧e zprßva odeslanß nap°. e-mailem byla skuteΦn∞ podepsßna jejφm odesφlatelem, musφ b²t certifikßt jeÜt∞ elektronicky podepsßn certifikaΦnφ autoritou (ov∞°ovatelem informacφ); tφmto ov∞°enφm se zaruΦuje, ₧e dan² ve°ejn² klφΦ pat°φ opravdu tomu, kdo je oznaΦen jako jeho vlastnφk. V tomto okam₧iku se pak stßvß tφm, Φφm mß b²t, tedy pr∙kazem toto₧nosti.
╚eskß republika prozatφm prßvnφ ·pravu elektronickΘho podpisu nemß, by¥ se ji₧ n∞kterΘ firmy pokouÜejφ jako ov∞°ovatelΘ informacφ p∙sobit. UΦinit v tomto sm∞ru pot°ebnß opat°enφ, se ukazuje b²t zßle₧itostφ velice aktußlnφ, zejmΘna vzhledem ke stßle rostoucφmu objemu a d∙le₧itosti vztah∙, kterΘ se realizujφ prost°ednictvφm Internetu. Existence elektronickΘho podpisu v ΦeskΘ legislativ∞ by umo₧nila i v²kon n∞kter²ch prvk∙ ve°ejnΘ sprßvy dßlkov²m zp∙sobem. P°itom bude t°eba brßt v ·vahu skuteΦnost, ₧e k identifikaci a autentizace se bude v budoucnosti nijak vzdßlenΘ, pou₧φvat i jin²ch prost°edk∙ ne₧ je elektronick² podpis.
Z tohoto d∙vodu je p°edklßdßn tento nßvrh zßkona o elektronickΘm podpisu, kter² zavede do legislativy pojmy jako öelektronick² podpisö, özaruΦen² elektronick² podpisö, öov∞°ovatel informacφö, vymezφ prßva a povinnosti jednotliv²ch subjekt∙ (oprßvn∞nΘ osoby û signatß°e, ov∞°ovatele informacφ û pro digitßlnφ podpis tzv. certifikaΦnφ autority, ·°adu vykonßvajφcφho dohled nad ov∞°ovateli informacφ apod.) a p°edevÜφm, zaΦlenφ do ust. º 40 ObΦZ alternativnφ mo₧nost k podpisu na papφ°e, a to datovou zprßvu podepsanou elektronicky podle zvlßÜtnφch p°edpis∙. Snaha p°edkladatel∙ je, aby byl co nejobecn∞jÜφ a technologicky nejmΘn∞ zßvisl², nebo¥ p°i ka₧dΘ zm∞n∞ technologie by bylo t°eba m∞nit text zßkona.
Je t°eba zajistit, aby k vytvß°enφ i ov∞°ovßnφ (zaruΦen²ch) elektronick²ch podpis∙ bylo mo₧no pou₧φvat vÜech dostupn²ch technologiφ - a¥ ji₧ softwarov∞, hardwarov∞ Φi jinak zalo₧en²ch - kterΘ budou obsahovat dostateΦnß bezpeΦnostnφ opat°enφ zabra≥ujφcφ jejich zneu₧itφ. Nebylo by vhodnΘ, aby v p°φpad∞ jakΘkoliv zm∞ny technologie bylo t°eba tuto zm∞nu promφtnout do textu zßkona, resp. aby se zßkonn² rßmec stal brzdou technickΘho v²voje v tΘto oblasti. Po₧adovanΘ technickΘ standardy by m∞ly b²t urΦovßny v prvΘ °ad∞ technick²m v²vojem v oblasti softwaru a hardwaru a nikoliv svazovßny prßvnφ ·pravou. V²Üe uveden² p°φstup je t°eba zohlednit i v provßd∞cφch vyhlßÜkßch Ministerstva dopravy a spoj∙ vydan²ch na zßklad∞ zmocn∞nφ podle º21 tohoto zßkona.
Cφlem zßkona je umo₧nit Φi usnadnit provßd∞nφ elektronickΘho obchodu a jin²ch prßvnφch ·kon∙ prost°ednictvφm modernφch informaΦnφch technologiφ a prost°edky dßlkovΘho p°φstupu a zajistit stejnΘ zachßzenφ jak u₧ivatel∙m podklad∙ v tiÜt∞nΘ form∞, tak i u₧ivatel∙m elektronicky ulo₧en²ch informacφ. Hlavnφm principem navrhovanΘho zßkona je ve smyslu öVzorovΘho zßkona o elektronickΘm obchoduö a v souladu s p°ipravovan²mi sm∞rnicemi ES zavΘst tzv. öfunkΦn∞ ekvivalentnφ p°φstupö, kter² zajistφ, ₧e datovΘ zprßvy nesmφ b²t diskriminovßny, tj. ₧e nesmφ existovat rozpor v zachßzenφ mezi datov²mi zprßvami a dokumenty na papφ°e. Forma, kterou je urΦitß informace prezentovßna Φi uchovßvßna, nem∙₧e b²t pova₧ovßn za d∙vod, pro kter² by tato informace pozbyla prßvnφ ·Φinnosti, platnosti Φi uplatnitelnosti.
Zßkon proto definuje pojmy, postupy a subjekty prßva ·Φastnφcφ se na vyvß°enφ, pou₧φvßnφ a ov∞°ovßnφ elektronick²ch podpis∙ a zaruΦen²ch elektronick²ch podpis∙, jako prost°edk∙ umo₧≥ujφcφch pou₧φvßnφ elektronick²ch dokument∙ (datov²ch zprßv) zp∙sobem, kter² je v souladu s obecn∞ zßvazn²mi prßvnφmi normami. Za tφmto ·Φelem je dopln∞na stßvajφcφ dikce º 40, odstavce 3 zßkona Φ. 40/1964 Sb., obΦansk² zßkonφk, ve zn∞nφ pozd∞jÜφch p°edpis∙, podle kterΘho datovß zprßva (elektronick² dokument) m∙₧e b²t podepsßna elektronicky podle zvlßÜtnφch p°edpis∙, tj. podle tohoto navrhovanΘho zßkona.
SouΦßstφ nßvrhu je i z°φzenφ orgßnu stßtnφ sprßvy, kter² bude vykonßvat dozor nad ov∞°ovateli informacφ.
Vlßda ╚eskΘ republiky sv²m usnesenφm Φ. 525 ze dne 31.kv∞tna 1999 p°ijala strategick² dokument öStßtnφ informaΦnφ politikaö, ve kterΘm vytyΦila elektronick² obchod jako jednu z osmi prioritnφch oblastφ. V materißlu se uvßdφ mj. ₧e öelektronick² obchod znamenß pro ╚esku republiku velkou p°φle₧itost zv²Üit konkurenceschopnost ekonomiky, podpo°enφ exportu a dß mal²m a st°ednφm podnik∙m Üanci uplatnit se v mezinßrodnφ sout∞₧i. Hlavnφm ·kolem stßtu v tΘto oblasti je dßt subjekt∙m, kterΘ cht∞jφ elektronickou formu styk∙ ve sv²ch vztazφch s okolnφm prost°edφm vyu₧φvat, jistotu, ₧e se ji₧ jednß o dostateΦn∞ bezpeΦnou, prakticky i formßln∞ akceptovanou formu jednßnφ.ö Jednφm z prioritnφch ·kol∙ je uzßkonit elektronick² podpis (tedy spolehliv∞ potvrdit identitu u₧ivatele, kter² provßdφ jakoukoli transakci prost°ednictvφm telekomunikaΦnφ sφt∞) a dßt dokument∙m v elektronickΘ podob∞ stejnou prßvnφ vßhu jako dokument∙m klasick²m.
P°edklßdan² nßvrh zßkona si klade za cφl vytvo°it legislativnφ p°edpoklady pro vyu₧φvßnφ elektronickΘho podpisu a tedy i pro rozvoj elektronickΘho obchodu.
P°edklßdan² nßvrh zßkona je v souladu s ·stavnφm po°ßdkem ╚R.
P°edklßdan² nßvrh zßkona nenφ v rozporu s Evropskou dohodou zaklßdajφcφ p°idru₧enφ mezi Evropsk²mi spoleΦenstvφmi a jejich Φlensk²mi stßty na jednΘ stran∞ a ╚eskou republikou na stran∞ druhΘ. JinΘ mezinßrodnφ smlouvy se na tuto oblast nevztahujφ. Prßvnφ akty Evropsk²ch spoleΦenstvφ doposud tuto problematiku neupravujφ.
P°edklßdan² nßvrh zßkona byl pr∙b∞₧n∞ konzultovßn s p°edstaviteli Evropsk²ch spoleΦenstvφ i UNCITRAL a je v souladu se zßm∞ry, kterΘ jsou ob∞mi mezinßrodnφmi institucemi p°ipravovßny.
Navrhovan² zßkon nep°edpoklßdß vyÜÜφ nßroky na stßtnφ rozpoΦet. Nep°edpoklßdß se z°φzenφ novΘho ·°adu stßtnφ sprßvy. Plnit ·koly dozorovΘho orgßnu nad ov∞°ovateli informacφ bude podle p°edklßdanΘho nßvrhu stßvajφcφ ·st°ednφ orgßn stßtnφ sprßvy. nßklady na Φinnost souvisejφcφ s pln∞nφm t∞chto ·kol∙ budou ΦßsteΦn∞ pokryty ze sprßvnφho poplatku p°i ₧ßdosti o povolenφ p∙sobit jako ov∞°ovatel informacφ, ΦßsteΦn∞ z b∞₧nΘho rozpoΦtu pov∞°enΘho stßtnφho orgßnu.
Naopak zakotvenφ elektronickΘho podpisu a oΦekßvan² rozvoj elektronickΘho obchodu v ╚R by m∞l p°inΘst znaΦnΘ efekty pro nßrodnφ hospodß°stvφ stßtu, proto₧e elektronick² obchod bude v²znamn²m motorem r∙stu sv∞tovΘ ekonomiky v 21.stoletφ a klφΦov²m faktorem konkurenceschopnosti.
K º1
┌Φelem zßkona je vytvo°it legislativnφ p°edpoklady pro vyu₧φvßnφ elektronickΘho podpisu a tedy i pro rozvoj elektronickΘho obchodu.
K º2
Zßkladnφ pojmy souvisejφcφ s elektronick²m podpisem, kterΘ jsou v tomto zßkon∞ definovßny, vychßzejφ z definic ES a UNCITRAL aplikovan²ch do prost°edφ ╚R.
K º3
K º4
Pou₧itφ zaruΦenΘho elektronickΘho podpisu zaruΦuje neporuÜenost obsahu datovΘ zprßvy od chvφle, kdy byla podepsßna, a to tφm zp∙sobem, ₧e dojde-li k poruÜenφ obsahu datovΘ zprßvy, ₧e toto poruÜenφ bude mo₧no zjistit. Jednφm z klφΦov²ch po₧adavk∙ na zßruky, kterΘ pou₧itφ zaruΦenΘho elektronickΘho podpisu p°inese ·Φastnφk∙m komunikace je, ₧e krom∞ identifikace a autentizace odesφlatele je zaruΦena integrita, tj. neporuÜenost obsahu datovΘ zprßvy od okam₧iku, kdy byla podepsßna zaruΦen²m elektronick²m podpisem.
K º5
Podmφnky nezbytnΘ k tomu, aby elektronick² podpis byl zaruΦen²m elektronick²m podpisem, urΦφ Ministerstvo dopravy a spoj∙ vyhlßÜkou. Podmφnkami se rozumφ technickΘ podmφnky. Po₧adavky na zaruΦen² elektronick² podpis musφ b²t stanoveny tak, aby zßruky, kterΘ zaruΦen² elektronick² podpis poskytuje podle tohoto zßkona, byly mo₧nΘ. ZaruΦen² elektronick² podpis musφ zajistit vhodnou technologiφ (technick²mi, programov²mi a procedurßlnφmi prost°edky), ₧e se m∙₧e vyskytnout pouze jednou, je zajiÜt∞no jeho zabezpeΦenφ, nem∙₧e b²t odvozen (deÜifrovßn), je chrßn∞n proti pad∞lßnφ dostupn²mi technologiemi a m∙₧e b²t spolehliv∞ chrßn∞n podepsanou osobou p°ed pou₧itφm jakoukoliv jinou osobou.
K º6
Strany se mohou dohodnout, ₧e elektronick² podpis budou ve vzßjemn²ch vztazφch pova₧ovat za zaruΦen² elektronick² podpis. Ustanovenφ ponechßvß smluvnφ volnost stran, kterß je charakteristickß pro soukromoprßvnφ vztahy. Pro p°φpady, kdy se na tom strany dohodnou, je tedy mo₧nΘ pou₧φvat i prost² elektronick² podpis namφsto zaruΦenΘho a vzßjemn∞ si poskytnout zßruky, kterΘ ze zßkona vypl²vajφ pouze p°i u₧itφ zaruΦenΘho elektronickΘho podpisu.
K º7
K º8
K º9
Ochrana osobnφch ·daj∙ se °φdφ zvlßÜtnφm zßkonem, kter²m je v souΦasnΘ dob∞ zßkon Φ. 256/1992 Sb. o ochran∞ osobnφch ·daj∙ v informaΦnφch systΘmech. ┌daje, kterΘ poskytne oprßvn∞nß osoba ov∞°ovateli informacφ, jsou osobnφmi ·daji, na kterΘ se vztahuje tento zßkon. ┌daje nesm∞jφ b²t schra≥ovßny nebo postupovßny jin²m ·Φel∙m bez souhlasu jejich p∙vodce. Z hlediska prßva ES je t°eba, aby poskytovatelΘ certifikaΦnφch slu₧eb a stßtnφ orgßny zodpov∞dnΘ za akreditaci nebo dohled vyhov∞ly po₧adavk∙m formulovan²m v na°φzenφch 95/46/EC a 97/66/EC EvropskΘho parlamentu a Rady Evropy. T∞mto na°φzenφm odpovφdß nov∞ p°ipravovan² zßkon o ochran∞ osobnφch ·daj∙, kter² bude projednßvßn ve stejnΘ dob∞, jako navrhovan² zßkon o elektronickΘm podpisu.
K º10
K º11
K º12
K º13
K º14
K º15
K º16
K º17
K º18
K º19
V²Üe pokut je stanovena s p°ihlΘdnutφm k tomu, ₧e poruÜenφ povinnostφ ov∞°ovatele informacφ by mohlo vΘst k zpochybn∞nφ celΘho systΘmu zaruΦen²ch elektronick²ch podpis∙ v ╚R.
K º21
Zßkon obsahuje zmoc≥ovacφ ustanovenφ pro Ministerstvo dopravy a spoj∙, kterΘ v nßvaznosti na tento zßkon stanovφ vyhlßÜkou: podmφnky, kterΘ musφ elektronick² podpis spl≥ovat, aby mohl b²t zaruΦen²m elektronick²m podpisem podle º 5 zßkona; podrobnosti t²kajφcφ se v∞cn²ch, personßlnφch a organizaΦnφch p°edpoklad∙ pro Φinnost ov∞°ovatele a k obsahu bezpeΦnostnφ dokumentace podle º 11 odst. 2 zßkona; technickΘ a programovΘ komponenty uvedenΘ v º 18 zßkona.
K º22
Novela obΦanskΘho zßkonφku, zßk. Φ. 40/1964 Sb., ve zn∞nφ pozd∞jÜφch p°edpis∙, º 40, odstavec 3 zrovnoprßv≥uje pφsemn² prßvnφ ·kon provßd∞n² klasick²m zp∙sobem, tj. na papφ°e a elektronickou formou podle zßsad, obsa₧en²ch v citovan²ch zahraniΦnφch dokumentech UNCITRAL a ES. Jeho podstatou je umo₧n∞nφ, aby datovΘ zprßvy (tj. elektronickΘ dokumenty) byly podepisovßny elektronicky podle zvlßÜtnφch p°edpis∙, co₧ podle navrhovanΘho zßkona umo₧nφ zaruΦenΘmu elektronickΘmu podpisu p°iznat charakter vlastnoruΦnφho podpisu.
K º23
Viz komentß° k º 10 odst. 1.
K º24
Novelou zßkona ╚NR Φ. 368/1992 Sb., ve zn∞nφ pozd∞jÜφch p°edpis∙ se Sazebnφk sprßvnφch poplatk∙ dopl≥uje v Φßsti XI o polo₧ku 154, kterou je stanovena v²Üe sprßvnφho poplatku za povolenφ p∙sobit jako ov∞°ovatel informacφ podle zvlßÜtnφho zßkona ve v²Üi 100 000 KΦ. V²Üe sprßvnφho poplatku je stanovena s p°ihlΘdnutφm k po₧adovanΘ vysokΘ d∙v∞ryhodnosti ov∞°ovatele informacφ a jeho podnikatelskΘ stability, jako₧ i vzhledem ke slo₧itosti povolovacφho °φzenφ.
K º25
┌Φinnost zßkona je navrhovßna k 1. Φervenci 2000