Copyright: Copyright 1992-1997 IPOS


Uvodni dio
Dobrodošli!

Saznajte više o autoru programa. Pogledajte lokaciju gdje se nalazimo.

Pogledajte referentnu listu korisnika.

Programski paket Ipos knjigovodstvo je namijenjen vođenju poslovnih knjiga poduzeća (trgovačkih društava) i obrtnika, vidi cjenik programskih modula.

Ako još niste upoznati sa načinom rada programa prijeđite na rad sa programom.

Za pregled sadržaja knjige knjigovodstvo poduzetnika prijeđite na sadržaj knjige.

Ako vas zanima objašnjenje nekog pojma potražite ga u rječniku pojmova.

Tehničke informacije o programu.

Pročitajte koje veće svjetske tvrtke rade sa alatom (Borland Delphi) s kojim je napravljen i ovaj program.

Ako još niste instalirali program upoznajte se sa instalacijom programa.

Pogledajte listu do sada neriješenih problema u programu.

Copyright © 1992-1998 IPOS d.o.o.  All rights reserved.


Cjenik programa
Cjenik programskih proizvoda

CJENIK U KUNAMA

 Naziv modula	            Jednokorisnička verzija	  Mrežna verzija

 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

 1. Glavna knjiga	            1.500,00	3.000,00

 2. Saldakonti kupaca	1.000,00	2.000,00

 3. Saldakonti dobavljača	1.000,00	2.000,00

 4. Blagajničko poslovanje	   500,00	1.000,00

 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

 5. Robno i materijalno poslovanje	2.000,00	4.000,00

 6. Fakturiranje u veleprodaji	1.000,00	2.000,00

 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

 7. Maloprodajne kalkulacije	1.500,00	3.000,00

 8. PC blagajna	1.000,00	2.000,00

 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

 9. Osnovna sredstva	1.000,00	2.000,00

 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

10. Obračun plaća	1.500,00	3.000,00

11. Kadrovska evidencija	  	   500,00	1.000,00

 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

12. Knjige U-RA i I-RA	1.000,00	2.000,00

 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

13. Poslovanje obrtnika	   500,00	1.000,00

 -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

UVJETI

- cijene vrijede za: 	- instalaciju na jednom računalu

- vođenje jedne firme

- u cijene nije uračunat porez

- doplata za vođenje svake dodatne firme na istom računalu iznosi 10% od osnovne cijene,

  knjigovodstveni servisi po dogovoru

- svaki modul može se kupiti pojedinačno i koristiti nezavisno od ostalih modula

- u cijenu je uračunato: 	- 1h obuke za svaki modul, na lokaciji Ipos-a,

- jednogodišnja garancija na ispravnost programa

- osigurano održavanje programa paušalno ili po intervenciji

- paušalno održavanje se uređuje ugovorom sa svakim korisnikom posebno

  (definiranje cijene, uvjeta i dr.)

- održavanje po intervenciji:

- 200,00 kn za svaki započeti sat na lokaciji Ipos-a

- 100,00 kn za svakih započetih 30 minuta telefonske instrukcije

- posebno se naplaćuju: 	- nove verzije programa

- usklađivanje sa zakonskim promjenama,

- dorada programa prema posebnim zahtjevima

- uredovno vrijeme intervencija ponedjeljak-petak 9-15h

- za instalaciju na dodatnom računalu ostvaruje se popust od 30%

- *mrežna verzija programa (više povezanih računala) uključuje instalaciju na server,

  a doplata za svaku radnu stanicu je 20% od cijene mrežne verzije

- zadržavamo pravo promjene cijena

vidi Probni rad


Referentna lista korisnika

ADI-AMA

AE

ANA-STELLA

ARTING

AUTODISK

AZUR

BARCOM

BBG NUMATIC

BELAMAKS PROM

BEBE

BOGRAM

BOSSMAN

BUGA-VUGA

CENTROPLAST

CDI

CGV

COMMERCE TURIST

DA-KU

DANITEKS

DD SERVIS

DIAS

DELKOM

DORI AGENCIJA

EGO

EKO-EXPERT

ELEZ ROBNA KUĆA

FABEK

FON

GO-PRO

GORUPEC

GP MARKO-GRADNJA

GP RAD

GRIM

HELB

I.B. RUDEŠ PROMET

IGLA

INGEPROM

JOTA

KARTEL

KARTONAŽA-ŠIMRAK

KBSC RAKUN

KNJIGOVODSTVO

KO-METAL

KTN-PESTAJ

K.T.B.

LUMEN

M-T SERVIS

MAKAO

MAR-KO-ING

MALA LUCE

MARTEL

MASNJAK

MAVECO

MB - SUPER COPY

MD AGENCIJA

MEBLO-TRADE

METAL-EXIM

MGI

MIKROPAK

MI-RA-BO

MIMAT

MKM ORAO

MLADOST TEKS

MP PEMONT

MUZEJ TUROPOLJA

NADA MBD

NADA TEXTIL

OPPITZ

OPTO

PASARIĆ INŽENJERING

PIZZERIA NAPOLITANA

POLJOZAJEDNICA- PROMET

MINISTARSTVO FINANCIJA - POREZNA UPRAVA - SREDIŠNJI URED

POUNJE

PRIJEVOZ MARIJAN PERHAT

PG PROJEKT. GRAĐ.

PROXIMUS

PROJEKT 90

PROJECT-TRADE

REKPLASTIKA

REPROGRAPH

ROSS-BOSS

RU KA

SELKRON

SENIKO

SIMT

SLAVONKA

SOKOL

SUMMER

SUSEDGRAD 93

ŠABAN

ŠIMRAKGRAFIKA

ŠTEDIONICA ZA  OBNOVU I RAZVOJ

TECHNOPROCUR

TEMBO

TIMES INFO

TIP COMMERCE

TTR

TRI-D

TRIUS-PROMET

TZM

ULTRA CIBO

VALIS I.D.

VELEBIT VELEGRAF

VENEZIAN

VIDOVIĆ TRGOVINA

VIJAS

VIMI-PRO

VITAMILL

W EKSPERT

WEST INVEST

ZAGREB-GRADNJA 91

ZALT

ZUBIĆ


### 00 SISTEMSKI DIO ###


> Prozor standardnog šifrarnika
Prozor standardnog šifrarnika

Odaberite mišem željeno područje...


+ navigator
Navigator

Slična navigacija  kao i kod kazetofona:

•	prvi red

•	prethodni red

•	sljedeći red

•	zadnji red

•	osvježi podatke sa diska


+ tragač
Tragač podataka

Obično se nalazi pri vrhu prozora, ima polje za odabir kriterija pretraživanja i polje za upis podataka koje tražimo.

Tragač je neovisan o trenutnom redoslijedu podataka tj. iako su podaci sortirani po šifri, tragač može pretraživati po abecedi.

Odaberite kriterij (uvijek jedan ili više) po kojem želite pretraživati, a zatim u polje desno upisujte znakove.

Pretraživanje se vrši nakon svakog upisanog znaka.

Ako se može upisati više riječi npr. "naziv dokumenta ; broj dokumenta", tada možete npr. upisati "izv ; 45", tragača će pronaći prvi dokument koji počinje sa izv tj. izvod banke i broj 45.


+ standardne tipke
Standardne tipke

Standardne tipke u prozorima su:

•	unos - novi podatak u datoteci

•	izmjena - izmjena podatka koji je trenutno aktivan tj. tekući u prikazu

•	spremi -  ako se nalazimo u unosu/izmjeni tekući podaci će biti spremljeni i prebacit ćemo se u mod pregled

•	sljedeći -  ako smo u unosu tekući podaci će biti spremljeni i automatski ćemo biti prebačeni u unos sljedećeg podatka, ako smo u izmjeni tada će se podaci spremiti i automatski će se prijeći na izmjenu sljedećeg reda u datoteci (tabeli).

•	odustani - ako smo u unosu podatak neće biti spremljen, ako smo u izmjeni bit će vraćeni stari podaci koji su bili kod ulaska u izmjenu

•	ispis (izvještaji) - poziv novog prozora sa opcijama za ispis

•	izlaz - prekid rada i zatvaranje tekućeg prozora

•	brisanje - brisanje tekućeg zapisa


+ tabelarni prikaz
Tabelarni i ekranski prikaz

Tabelarni prikaz je prirodan načini prikaza podataka onako kako su oni spremljeni u datoteci na disku tj. jedan red predstavlja strukturu podataka. U redu može biti proizvoljan broj kolona, a broj redova zapravo određuje broj podataka npr. broj partnera - firmi i sl.

Kretanje po tabeli se može ostvariti mišem ili tipkama preko tastature.

Tastatura je standardna za windows programe.

•	gore, dole, lijevo, desno - kursorske tipke

•	stranica gore, dole - pgDn, pgUp

•	prvi red, zadnji red - home, end, ctrl+PgUp, ctrl+PdDn

Ekranski prikaz je prikaz jednog reda tabele. Obično se koristi kod unosa i izmjene podataka ali i kod pregleda kad je broj kolona veći pa je preglednije vidjeti jedan red na cijelom ekranu.

Kretanje po ekranskom prikazu je tipkom TAB (red ispod reda sa brojevima, prva tipka), u DOS orijentiranim programima tipkom TAB se isto moglo kretati po poljima, ali se za to koristila tipka ENTER, ovdje tipka enter ima funkciju pokretanja određenih akcija.

Povrat na prethodno polje je tipkom SHIFT+TAB.


+ statusni red
Statusni zadnji red prozora

Statusni red služi za prikaz informacija. Tako u statusnom redu vidimo u kojem se modu rada nalazimo:

•	unos - unos novog podatka

•	izmjena - izmjena postojećeg podatka

•	pregled - pregled podataka, odavde možemo u unos i izmjenu

•	neaktivno - nije nađena datoteka na disku ili je iz nekog drugog razloga neuspjelo otvaranje

•	statusni red glavnog prozora prikazuje objašnjenje za ono na što trenutno pokazuje miš


> Prozor pregleda izvještaja
Prozor pregleda izvještaja

Kratka uputa:

- PgDn i PgUp listajte stranice

- strelicama gore i dole pomičete papir gore/dole

- strelicama lijevo i desno pomičete papir lijevo/desno

naravno strelicama pomičete papir samo ako vam ne stane cijela stranica izvještaja na ekran.

Svaki uvjetno rečeno ispis-izvještaj se može poslati na pisač, modem, datoteku i sl. jer to podržavaju sami Windowsi, no svaki takav ispis se isto tako može pregledati na ekranu u obliku istovjetnom kakav će biti kada se ispiše npr. na papir.

Naravno ako na ekranu imate boje, a vaš pisač ne podržava boje ...

Prozor za pregled izvještaja je kao i svaki drugi prozor dakle možete ga smanjiti, otvoriti još jedan takav isti prozor i sl.

Izvještaji samo prikazuju podatake oni ih ne mijenjaju!

Stranica

Prilikom pojavljivanja izvještaja, ako je izvještaj na više stranica, prva stranica će se prikazati odmah, a ostale onako kako se kreiraju. Možemo upisati broj bilo koje stranice izvještaja.

Uvećanje

Makisimalno uvećanje je 300% što je dovoljno da se vidi bilo koji detalj izvještaja. Uobičajeno uvećanje je 100% što prikazuje izvještaj u normalnoj veličini. Kod malih ekrana, 14 inča, slova možda neće biti dovoljno čitljiva zbog niske rezolucije ekrana pa će biti potrebno povećati izvještaj, samim tim vjerovatno neće cijela stranici po širini stati u ekran pa ćete morati pomicati papir lijevo desno i gore dole. No ako pokrenete windowse u višoj rezoluciji npr. 1024*768 i na prikladno velikom monitoru (17  inča) moći ćete solidno vidjeti čitavu stranicu po širini.

Ispis

Ispis izvještaja na uređaj koji je specificiran npr. pisač, modem-fax, datoteka i sl.

Izbor pisača

Bilo koji uređaj koji podržavaju windowsi.

Izlaz

Zatvaranje prozora pregleda izvještaja.


> Prozor za popravak indeksnih datoteka
Prozor za popravak indeksnih datoteka

Svi podaci koji se upisuju u računalo su u obliku tabela sa redovima i kolonama, kao klasian način zapisivanja na papirima.

Redoslijed tih redova je u originalu onako kako su upisivani, npr. poslovni partneri nisu složeni niti po šifri niti po abecedi nego po redoslijedu unosa kao što bi to i ručno bilo.

No program ima mogućnost indeksiranja (sortiranja) podataka i on kreira za tu datoteku dva niza podataka u kojima čuva obavijesti o tome kojim redoslijedom redovi moraju teći pa da budu složeni po šifri partnera i da budu složeni po abecedi.

Ako se u nekom trenutku neregularno izađe iz programa ili prekine program tada je ta situacija vrlo slična sljedećoj u praksi, ručno gledano:

Imamo registrator sa složenim partnerima po abecedi, dođe vjetar i rasprši sve papire po podu, mi ih samo pokupimo i nasumce stavimo u registrator. Očito više nisu složeni po abecedi.

Kada netko zatim traži partnera pod "B" tamo ga neće biti i izgledat će kao da ga i nema, a on je negdje pod "G".

U računalu je situacija slična, kada opet uđemo u program on će podatke pokušati složiti po abecedi no to neće biti ispravno jer indeksi nisu u redu.

Načini neregularnog izlaska iz programa su sljedeći:

- nestanak struje

- gašenje računala prije regularnog izlaska iz programa

- greška u programu zbog koje program prekine rad

U navedenim slučajevima je potrebno kod ponovnog ulaska pokrenuti popravak indeksa, koji će zapravo redoslijed podataka ponovo dovesti u red tj. "posložiti registrator sa partnerima ponovo po abecedi".

Popravak indeksa se može vršiti za sve skupine datoteka i za pojedinačne skupine.

- sistemske datoteke, vezane uz sistemski dio programa

- zajedničke datoteke, (konta, partneri, šifrarnici ...)

- datoteke poslovnih godina (dnevnik 93., kupci 93. i dr.)

Preporučuje se popravak svih indeksa.

Popravak indeksnih datoteka ne može činiti nikakvu štetu, možete ga povremeno pokrenuti iako nije bilo neregularnih izlazaka, a obavezno ako primjetite sumnjiv redoslijed podataka u datoteci.


> Popravak datoteka
Popravak datoteka

Najsigurniji način rada s podacima je spremanje podataka na diskete ili neki drugi vanjski medij.

Popravak datoteka može samo u manjem broju slučaja do kraja popraviti datoteke.

Korisno je s vremena na vrijeme provjeriti ispravnost datoteka jer se oštećenje datoteke može otkriti neki puta i nakon dužeg vremena.

Pokrenite provjeru datoteka ako bude problema program će pitati da li želite pokušati oporaviti oštećenu datoteku.

Provjeru i popravak datoteka s podacima možete pokrenuti i tako da pokrenete program s parametrom POPRAVAK slično kao i kod popravka indeksnih datoteka vidi Problemi s indeksnim datotekama


> Prozor poruka i upita
Prozor poruka i upita

Preko prozora poruka i upita komuniciramo sa programom. U središnjem dijelu prozora je tekst obavijesti ili upita, ako je taj tekst veći od prozora tada ćemo ga moći pomicati klizačem tako da možemo pročitati čitav tekst.

Sa desne strane prozora je niz mogućih odgovora (jedan ili više), ako je samo jedan npr. OK znači da kada pročitamo poruku možemo dalje.

Ako je ponuđeno više opcija npr. Prekid, Dalje tada odlučujemo u kojem smjeru će program dalje ići.

Ponuđenu opciju možemo jednostavno odabrati mišem ili prvim slovom tj. podvučenim slovom ili tipkom ENTER ako je označena tipka koju želimo odabrati.


> Prozor prekidača
Prozor prekidača

Sistemski prekidači

Programski prekidači

Prekidači za temeljnice - za tekućeg partnera

Prekidači glavne knjige

Prekidači robnog knjigovodstva - za tekućeg partnera

Prekidači fakturiranja u veleprodaji - za tekućeg partnera

Prekidači fakturiranja u veleprodaji - nivo programa

Prekidači obračuna plaća

Prekidači poreznih evidencija

Prekidači virmana

Prekidači pc blagajne u maloprodaji

U lijevom prozoru je opis prekidača, u desnom vidimo moguće opcije i koja je trenutno aktivna. Promjena opcije određenog prekidača je klik mišem na određenu opciju.

Prekidači su opcije kojima korisnik može regulirati neke radnje u programu.

Postoje razne grupe prekidača prema funkcijama koje reguliraju npr. sistemski prekidači, prekidači glavne knjige i sl.

Jedan prekidač može imati proizvoljan broj opcija, ali najmanje dvije. Najčešće opcije (vrijednosti) prekidača su uključen i isključen npr. 'Knjiženje sa protustavkama= (uključen/isključen)'.

No mogu biti npr.  "Broj prolaza programa kod obračuna-> jedan, pet, deset, dvadeset, trideset, pedeset"

Postoje i dvije osnovne podjele prekidača prema nivou djelovanja

1. nivo programa

2. nivo partnera

Nivo programa znači da sve opcije koje se promjene vrijede za sve partnere u programu i sve poslovne godine.

Nivo partnera znači da sve opcije koje se promjene vrijede na nivou tekućeg partnera i za sve njegove poslovne godine.


> Prozor matičnih firmi i poslovnih godina
Prozor matičnih firmi i poslovnih godina

Logika samog knjigovodstva nameće logiku programa, a to je da se poslovne knjige vode nezavisno za svaku firmu i unutar nje za svaku poslovnu godinu.

Sa programom Ipos knjigovodstvo je moguće nezavisno voditi više firmi i naravno za svaku firmu više poslovnih godina.

U jednom trenutku možemo biti u samo jednoj firmi i jednoj njenoj poslovnoj godini. Ako bismo htjeli na ekranu uspoređivati podatke iz više firmi ili više poslovnih godina možemo pokrenuti još jednom program i u njemu neku drugu firmu ili godinu.

Firme za koje vodimo poslovne knjige zovemo matične firme (matične poslovne godine), to su isto tako firme iz popisa poslovnih partnera-firmi.

Aktivna matična firma i godina se vide uvijek na tipki u glavnom prozoru. Pritiskom na tu tipku zapravo možemo pozvati prozor za rad sa matičnim firmama i poslovnim godinama.

Za informacije o konkretnom dijelu prozora odaberite mišem željeno područje ...


+ Selektirana firma i godina
Selektirana firma i godina

Tabelarni prikaz matičnih firmi i godina. Pozicioniranje na određenu firmu i godinu (selektiranje) ne proizvodi nikakvu akciju, akcija nastaje tek odabirom određene tipke koje će izvršiti akciju na selektiranoj firmi i godini.


+ Aktivna firma i godina
Aktivna firma i godina

Aktivna matična firma i godina su one u kojima se trenutno nalazimo i sa čijim podacima radimo.

Ne možete promijeniti aktivnu firmu (godinu) ako je otvoren neki drugi prozor. Na to ukazuje i upozorenje pri vrhu prozora.


+ Početno aktivna firma i godina
Početno aktivna firma i godina

To su firma i godina koje će biti aktivne kod svakog ulaska u program. Dakle kad jednom uđemo u program možemo mijenjati aktivnu matičnu firmu i godinu i iz programa izaći iz bilo koje firme, no kad ponovo uđemo sljedeći puta u program ući ćemo u firmu i godinu koje su postavljene kao Početno aktivne.


+ Statistika matičnih firmi i godina
Statistika matičnih firmi i godina

Razni statistički podaci i obavijesti.


+ Promjena matične firme i godine
Promjena matične firme

Promjena matične firme i godine može biti trenutna i stalna.

Trenutna promjena je samo do izlaska iz programa.

Stalna promjena je ona koja postavlja firmu i godinu kao početno aktivnu kod svakog ulaska u program, a istovremeno i kao trenutno aktivnu.

Akcija se odnosi na firmu i godinu koje su selektirane u tabelarnom prikazu.


+ Otvaranje matične firme i godine
Otvaranje nove matične firme i godine

Otvaranje nove matične firme se vrši izborom iz popisa poslovnih partnera, a otvaranje nove poslovne godine upisom godine.

Program kontrolira da li matična firma ili godina već postoje.

Broj matičnih firmi koje možemo otvoriti zavisi od toga za koliko matičinh firmi je program registriran, teoretski broj matičnih firmi je neograničen.

Broj poslovnih godina je neograničen.

Program dozvoljava uvijek max broj firmi + jednu, ta dodatna firma je za testiranje. Uvijek možete isprobati neke akcije u testnoj firmi ako niste sigurni kako rade.

Otvaranjem nove matične firme (i godine) otvaraju se prazne poslovne knjige za tu firmu. Naravno samo podaci firme i godine, podaci programa su isti za sve firme.


+ Brisanje matične firme i godine
Brisanje matične firme i godine

Brisanjem matične firme brišete NEPOVRATNO sve podatke na nivou matične firme i sve poslovne godine te firme.

Brisanjem poslovne godine ostaju podaci firme, a brišu se podaci samo za tu poslovnu godinu.

Ako npr. želimo u poslovnoj godini 1997. obrisati sve podatke koje smo knjižili tada možemo obrisati tu godinu i ponovo je otvoriti, rezultat toga će biti da su sve knjige te godine prazne kao i kod prvog otvaranja.

Akcija se odnosi na firmu i godinu koje su selektirane u tabelarnom prikazu.


Pregled novih verzija programa

U ovom pregledu možete po datumima i modulima vidjeti koje su sve bile izmjene u programu.

Pri vrhu ekrana će eventualno biti datum i vrijeme vaše prethodne verzije.

Svrha ovog pregleda je da se nakon instalacije novije verzije programa upoznate sa izmjenama.


### 11 GRUPA ###


> Glavni prozor programa
Glavni prozor programa

Prozor programa je prozor unutar kojega se otvaraju svi ostali prozori. Zatvaranjem glavnog prozora programa zatvaraju se i svi ostali prozori tj. prekida se rad programa.

Za detaljnije informacije o dijelovima glavnog prozora odaberite mišem željeno područje...


+ Izbornik roletni
Izbornik roletni

Izbornik sa padajućim roletama je standardni Windows izbornik. Možete ga aktivirati tipkom ALT i dalje sa kursorskim tipkama, a jednostavnije je mišem izabrati željenu opciju.

Za aktivni izbornik je moguće opcije aktivirati i kombinacijom tipaka koje su navedene uz opciju.

Ili kucanjem podvučenog slova opcije.


+ Glavni izbornik
Glavni izbornik

Glavni izbornik je zapravo popis modula cijelog paketa. Uvijek je aktivan jedan modul. Uključivanje modula je sa mišem. Ako se ne vide svi moduli tada se poslužite klizačem da dovedete željene module u prikaz.

Odabirom određenog modula automatski se za njega postavlja padajući roletni izbornik u drugom redu prozora.

Glavni izbornik se može privremeno i isključiti tako da ne zauzima radni prostor glavnog prozora i to tako da se klikne mišem na tipku "Glavni izbornik".


+ Red sa tipkama (ikonama)
Red sa tipkama (ikonama)

Red sa tipkama pri vrhu ekrana ima svrhu da se određene akcije koje se češće koriste mogu pokrenuti vrlo brzo i od bilo kuda jer su uvijek dostupne na vrhu glavnog prozora.


### 12 UPDATE ###


Update - ažuriranje novih verzija programa

Za ažuriranje je posebno napisan program koji će vaš postojeći program ažurirati sa najnovijim.

Obično se radi o ispravcima grešaka, promjenama na bolje, novi help-pomoć, novi izvještaji i sl.

- program se instalira kao i glavni program

- pokrene se "update.exe"

- program će sam odrediti ishodište programa i podataka s kojim se ažurira

- korisnik treba odrediti koji se program ažurira tako da pronađe izvršnu datoteku "knjigovodstvo.exe", ako kod instaliranja niste ništa mijenjali onda je to "Program files\Ipos\Ipos knjigovodstvo\" direktorij.

Potrebno je da se stara i nova verzija razlikuju, tj. nova mora biti novija.

- pokrene se "Početak ažuriranja" i pusti da program "Update" završi svoje

- kod ulaska u knjigovodstveni program pokrenite reindeks-popravak datoteka


### 15 ZAJEDNIČKI ŠIFRARNICI ###


> Poslovni partneri -firme
Poslovni partneri -firme

Šifrarnik svih firmi, obrtnika i sl. tj. pravnih osoba s kojima poslujemo ili ih samo želimo imati u evidenciji. Taj šifrarnik se koristi u svim modulima u programu, bilo za kupce ili dobavljače, ili vodimo knjige za tu firmu.

Objašnjenje filtera

U filter možete upisati niz slova, riječi i sl. maksimalne dužine 60 znakova. Upisuju se grupe pojmova, grupe se međusobno odvajaju točka zarezom ";". Broj grupa nije ograničen, ograničen je ukupan broj znakova u polju (60).

Koje će se grupe pojmova upisivati određuje sam korisnik.

Svrha ovog filtera je da se preko njega može izvući bilo koja skupina poslovnih partnera.

npr. nova godina; dobavljač; veliki;

ili nova godina; dobavljač veliki

to su tri grupe upisane u polje filter evo kako se njima možemo poslužiti: ako želimo popis svih partnera kojima šaljemo čestitke za novu godinu u polje za pretraživanje kod Popisa poslovnih partnera ćemo upisati "nova godina" i ovaj partner će biti u tom popisu.

Ako želimo popis samo velikih dobavljača upisat ćemo dvije grupe "dobavljač; veliki".


> Izvještaji - poslovni partneri i suradnici
Izvještaji - poslovni partneri i suradnici

Popis poslovnih partnera

Popis poslovnih suradnika


+ Popis poslovnih partnera
Popis poslovnih partnera

Odabrati redoslijed ispisa po abecedi ili šifri partnera. U zavisnosti od redoslijeda ispisa možemo upotrijebiti kriterij od do šifre ili od do slova (riječi) naziva partnera.

Ako je uključena opcija Ispis svih partnera tada kriteriji od do nemaju utjecaja.

Ako je uključena opcija Uključi popis zaposlenih uz svaku firmu će se ispisati i popis zaposlenih u toj firmi.

Ako je uključena opcija za ispis samo onih partnera koji u nazivu sadrže tekst ..., tada će se ispisati partneri koji bilo gdje u nazivu sadrže neprekinuti niz slova tj. riječi, mala i velika slova nemaju utjecaja

npr. uključi samo firme koje sadrže tekst comp

npr. uključi samo firme d.o.o. i sl.

Ako je uključena opcija za filter tada možemo napisati niz riječi pojedinačno ili zajedno odvojenih točka zarezom ";"

npr. "dobavljač" uključuje samo firme kod kojih u polju Filter (poslovni partneri) postoji riječ dobavljač

npr. "dobavljač; veliki" samo firme koje su veliki dobavljači i sl.

npr. "nova godina" svi kojima čestitate novu godinu

Kako će filter filtrirati podatke zavisi i od opcije način upotrebe filtera.

Broj elemenata u jednom filteru je ograničen samo na ukupnu dužinu filtera od 60 znakova.

Možete u izvještaj uključiti samo partnere koji imaju specificiranu određenu djelatnost.

Naslov izvještaja daje program, a korisnik ga može promijeniti.


+ Popis poslovnih suradnika
Popis poslovnih suradnika

Odabrati redoslijed ispisa po abecedi ili šifri suradnika. U zavisnosti od redoslijeda ispisa možemo upotrijebiti kriterij od do šifre ili od do slova (riječi) naziva suradnika.

Ako je uključena opcija Ispis svih suradnika tada kriteriji od do nemaju utjecaja.

Naslov izvještaja daje program, a korisnik ga može promijeniti.


> Poslovni suradnici - fizičke osobe
Poslovni suradnici - fizičke osobe

Šifrarnik fizičkih osoba. Koristi se u svim modulima na nivou programa. Mogu se vezati na određenog partnera, ali mogu biti i samostalno u evidenciji.


> Kontni plan
Kontni plan

Kontni plan je važan šifrarnik kojeg je bitno ustrojiti prije samog rada sa programom. Naknadna brisanja konta, a koja su već upotrebljavana nisu preporučena.

Preporuka je da se unesu sva moguća sintetička konta bez obzira da li imate analitike za njih, to neće smetati kod samog rada jer će poziv kontnog plana kao šifrarnika inicijalno pokazati samo analitička konta. Detaljna razrada sintetičkih konta će vam dobro doći kod ispisa bruto bilance jer će svaki sintetički konto imati zbroj.

Na sintetička konta ne možete knjižiti. Već kod samog unosa konta u programu prvo slovo S ili A će vam signalizirati da li ste pozvali sintetički ili analitički konto.

Prilikom unosa novih konta ili izmjene starih možete odrediti da li taj konto sudjeluje u izvještaju za menadžere Ispis prihoda i troškova. Preporuka označavajte samo sintetička konta tako nećete imati problema kad budete dodavali nove analitike jer će one automatski biti označene preko svoje više sintetike.


>Tarifne skupine poreza na promet
Tarifne skupine poreza na promet

Porez na promet prema sustavu Poreza na dodanu vrijednost.

Tarifne skupine otvarate proizvoljno. Za svaku tarifnu skupinu evidentiramo:

- šifra tarife

- naziv tarife

- stopa poreza

- konto za automatsko kontiranje prilikom prijenosa računa iz fakturiranja u saldakonti kupaca


> Poslovne jedinice
Poslovne jedinice

Popis svih dijelova poduzeća. Mogu biti tri tipa:

- organizacijska (organizacijskog karaktera, nije ni radna ni skladište)

- radna (pogoni, radne jedinice, gradilišta i sl.)

- skladište (veleprodajna skladišta, prodavaonice, skladišta materijala i sl.)


> Tečajne liste
Tečajne liste

Sadrže sve vrste tečaja za valute. Kod unosa nije potrebno unositi tečajeve za svaki dan nego samo ako je došlo do promjene tečaja.

Da li ćemo tečajeve unositi kod svake promjene ili samo jednom u mjesec dana ili jednom tromjesečno zavisi od toga u kojem dijelu programa koristimo tečajne liste. Ako se one koriste npr. kod preračuna nekog izvještaja iz kuna u devize tada nema potrebe imati preciznu evidenciju tečajeva. No ako se koristi prilikom preračunavanja deviznih ulaznih računa u kunske tada je potrebno imati točnu carisnku tečajnu listu.


> Prozor korisničkih izvještaja obrazaca
Korisnički izvještaji obrasci

To su izvještaji koje korisnik samostalno kreira. Inicijalno su otvorena četiri izvještaja završnog računa kao primjer tj.

Bilanca stanja

Račun dobiti i gubitka srednji i veliki poduzetnici

Račun dobiti i gubitka mali poduzetnici

Statistički izvještaj (godišnji i polugodišnji)

Korisnik može sam otvoriti proizvoljan broj dodatnih izvještaja.

Postupak:

1. u šifrarniku izvještaja obrazaca otvoriti novi

2. u prozoru za kreiranje redova izvještaja kreirati sve potrebne redove

3. u izvještajima ispisati izvještaj (naravno ako ima podataka u glavnoj knjizi)

Kreiranje redova izvještaja:

- redni broj

Redni broj kako će se red pozicija ispisati na izvještaju. Ako želimo promijeniti položaj nekog reda na izvještaju promijenimo mu broj u neki drugi te nakon toga izvšimo renumeraciju brojeva da budu po redu.

- pozicija

Ima funkciju u samom programu da šifrira red, preko pozicije se možemo pozvati na taj red dok smo u nekom drugom redu

- negativan broj = nula

Ako u nekom rezultat izračuna nekog reda može biti i pozitivan i negativan broj npr. gubitak ili dobitak možemo za određene redove specificirati da ne ispisuju negativne iznose

- tip pozicije-reda

naslov-ne služi za obračun nego samo kao opisni red, suma pozicija-u ovom redu će se računati sume nekih drugih pozicija redova, suma konta-u ovom redu će se vršiti izračun nad kontima

- tip algoritma za obračun

Određuje na koji način se se obrađivati konta navedena u popisu (saldo, dugovni ili potražni promet)

- popis konta pozicija

Kod upisa konta možemo upisivati i sintetička i analitička konta. Kod upisa pozicija i konta odvajamo ih zarezom, razmak nije bitan, ako ispred pozicije (konta) stavimo minus znači da će se ta pozicija (konto) oduzimati a ne zbrajati

- opis pozicije reda

Tekst koji će se ispisati na izvještaju za taj red


> Prozor za identifikaciju i lozinku
Prozor za identifikaciju i lozinku

U program možete ući ako se identificirate i upišete lozinku.

Ako vam je ovo prvi ulazak u program tada odaberite Nepoznatog korisnika, njegova lozinka je kao što on sam kaže "1".

Prilikom upisivanja lozinke neće se vidjeti stvarni znakovi nego ????? upitnici iz razloga da osobe oko vas ne vide vašu lozinku na ekranu.

Odaberite mišem željeno područje ...


+ Popis korisnika
Popis korisnika

Osobe koje su upisane da mogu raditi sa programom.

Popis korisnika nije u vezi sa aktivnom firmom. Ako želite uvesti novu osobu učinite to preko Popisa korisnika.


+ lozinka
Lozinka

Svaka osoba koja radi sa programom ima svoju lozinku.

Lozinka može biti bilo koji niz brojeva ili slova.

Upozorenje: pazite na velika i mala slova. Marko i marko nije isto.

Imate tri pokušaja nakon toga prekida se rad sa programom.


Klasifikacije artikala i usluga

Pod klasifikacijom (nomenklaturom) artikala podrazumijevamo podjelu svih artikala-usluga (dalje samo artikala) na određene skupine.

O poduzetniku ovisi kakvu će podjelu usvojiti za svoje artikle. Ta klasifikacija kasnije može služiti za razna grupiranja, kod izvještaja i sl.

Unosi se klasifikacija i opis klasifikacije.

Klasifikacija može biti npr. 	numerička: 1, 1.10, 1.11, 1.11.001, 2.1 i sl.,

slovna: boje, lakovi, namještaj

kombinirana: BS34, BS456, BS33 i sl.

Klasifikaciju ne morate razraditi prije unosa samih artikala, možete ju razraditi i pridružiti artiklima kasnije no radi bolje organizacije bolje je to napraviti unaprijed.

Kod dobro razrađene klasifikacije možemo npr. kod ispisa cjenika ispisati cijene samo kupaonskog namještaja, samo cijene boja, samo cijene uredskog namještaja i sl.


Ispis popisa klasifikacija

Popis svih klasifikacija artikala i usluga od do ili svih.


Popis artikala i usluga

Koristimo ga u trgovini tj. robno-materijalnom poslovanju, fakturiranju u veleprodaji, maloprodaji i dr.

Prije samog popisa artikala korisno je razraditi klasifikaciju artikala koja će nam kod većeg broja artikala pomoći u snalaženju i izvještajima.

Kod unosa se preko tipa razlikuje oznaka za artikl i uslugu.

Kataloški broj je obično oznaka na artiklu od proizvođača.

Dugi opis artikla usluge možemo koristiti ako neki artikl ili usluga zahtijevaju duži opis, opis može biti i duži od stranice teksta.

Napomena: nazive artikala usluga počinjite imenicom, entitetom, a ne opisom, atributom npr. "cijevi okrugle", a ne "okrugle cijevi".

Odmah na početku odlučite kojom veličinom slova ćete upisivati artikle npr.

SVA VELIKA SLOVA

Samo prvo slovo veliko

sva mala slova


### 15999 VRI_SIF ŠIFRARNICI ###


Popis zemalja

Šifrarnik zemalja koje se pojavljuju kao kupci ili dobavljači.


Popis djelatnosti

Šifrarnik koji se koristi kod evidencije poslovnih partnera-firmi. Nije obavezan unos, ali se preko tog kriterija mogu ispisati firme samo određene djelatnosti.


Jedinice mjera

Popis svih jedinica mjera koje se koriste u svim modulima programa.


Popis skladišnih dokumenata

vidi Robno knjigovodstvo

Početno stanje po inventuri

Koristi se na početku otvaranja skladišta bilo na početku poslovne godine ili unutar godine.

Skladišna primka

Ulaz artikala u skladište.

Povratnica dobavljaču

Povrat robe dobavljaču, kao ulaz sa negativnim predznakom.

Zapisnik o inventurnom višku

Viškovi po bilo kojem osnovu.

Međuskladišnica

Prijenosi artikala između skladišta.

Revalorizacija nabavne cijene

Promjena nabavne cijene, na više ili manje.

Otpremnica

Otpremnica robe kupcu, roba mijenja vlasnika.

Interna izdatnica

Izlaz robe sa skladišta interno u firmi u proizvodnju i sl., roba ne mijenja vlasnika.

Povratnica kupca

Povrat robe od kupca, izlaz sa negativnim predznakom.

Interna povratnica

Povratnica robe u skladište, izlaz sa negativnim predznakom.

Zapisnik o inventurnom manjku

Razni manjkovi robe.

Storno skladišnog dokumenta

Storniranje svih ostalih dokumenata. Sve vrijednosti se postavljaju sa suprotnim predznakom.


Porezni obveznici prema PDV-u

Šifrarnik vrsta poreznih obveznika prema porezu na dodanu vrijednost.


Tip korisnika programa

Šifrarnik tipova korisnika koji su uvedeni u popis rada sa programom. npr. direktor, knjigovođa ...


Popis valuta

Njemačka marka, američki dolar ...


Vrste tečaja

Mogu biti bilo koje postojeće vrste tečaja, ali i izmišljene npr. Crni tečaj.


Tipovi kamatnih stopa

Izbornik kamatnih stopa kod modula obračuna kamata.


Osnove plaćanja

Račun, predračun, ugovor ...


Načini plaćanja

Virman, ček, gotovina, kartica VISA, kartica DINERS ...


Vezne oznake virmana

Oznake šifri koje se upisuju na naloge za prijenos ZAP-a, npr. plaćanje po fakturi, prijenos avansa, naplata čeka ...


Osnovni modeli pozivnih oznaka

Popis modela pozivnih brojeva kod virmana.


Državljanstvo

Šifrarnik koji koristimo u kadrovskoj evidenciji djelatnika.


Popis županija

Popis županija u Hrvatskoj, koristimo ga u kadrovskoj evidenciji i obračunu plaća.


Popis općina

Šifrarnik koji koristimo u kadrovskoj evidenciji i obračunu plaća.


Ispostave poreznih uprava

Koristimo ih u modulu poreznih evidencija.


Kvalifikacije djelatnika

mr, dr, i sl. koristimo ih kod kadrovske evidencije djelatnika.


Nacionalnosti

Šifrarnik koji koristimo kod kadrovske evidencije djelatnika.


Načini prestanka radnog odnosa

Šifrarnik kadrovske evidencije djelatnika.


Načini isplate plaće

Šifrarnik kadrovske evidencije djelatnika. npr. gotovina, nalog za prijenos ...


Obiteljsko stanje

Šifrarnik kadrovske evidencije djelatnika.


Popis dokumenata glavne knjige

Popis dokumenata koji se koriste u financijskom knjigovodstvu glavne knjige.

Za najveći broj korisnika neće biti potrebe ažurirati ovaj šifrarnik, no ako netko želi dodati nove dokumente može to učiniti.

Prilikom unosa je potrebno označiti da li se radi o izvodu iz banke ili ne jer za izvod banke u unosu imamo dodatne podatke.


Popis dokumenata saldakonti kupaca i dobavljača

Osnovni dokument je račun. Račun je općeniti pojam za bilo koji dokument kojim se uređuje poslovni odnos i plaćanje. U praksi može biti u različitim oblicima: ugovor, situacija i sl. Tj. računom smatramo svaki takav dokument.

Račun uvijek predstavlja jedan poslovni događaj.

U praksi su česte situacije da se dogovoreno i upisano na računu mijenja, u plus ili minus. Npr. iznos računa je 1000,00 kn, no kasnije se dogovorno iznos računa mijenja u 800,00 kn, takvu situaciju rješavamo knjižnom obavijesti koja može povećati ili smanjiti iznos računa. Broj knjižnih obavijesti po jednom računu nije ograničen.

Plaćanja su najčešća virmanskim nalogom zavodu za platni promet (ili nekoj drugoj instituciji kod koje se vodin naš račun) dakle bezgotovinsko plaćanje, ali može biti i gotovinsko.

Storno je također dokument sličan knjiženoj obavijesti samo specifičan po tome da se cijeli iznos računa poništava na nulu.


Popis dokumenata blagajničkog poslovanja

Korisnik ne ažurira dokumente blagajne novim dokumentima, eventualno može promijeniti nazive.

Blagajnička uplatnica

Koristimo je kod primitka novca u blagajnu.

Blagajnička isplatnica

Kod isplate novca iz blagajne.


Tekst adrese pošiljoca na dokumentima koji se šalju

Trenutno postoje tri načina za generiranje adrese matične firme na dokumentima koji se šalju.

Promjena tih načina se vrši u programskim prekidačima. Ako je u prekidačima uključeno korisnikov tekst 1 ili 2 tada se prikazuju ovi tekstovi. Jedan od tekstova iskoristite za puni tekst, a drugi ostavite prazan sa onoliko praznih redova koliko vam treba da ostane praznog prostora pri vrhu papira kod umetanja memoranduma.

Napomena: redovi do kojih se može doći kursorom, a nemaju vidljivih znakova se ispisuju kao prazni tj. zauzimaju prostor na dokumentu.


Tekstovi na narudžbama

Klasičan tekst neposredno prije ispisa stavaka, i nakon ispisa stavaka na kraju dokumenta. Standardni prije i iza tekstovi su predefinirani za upotrebu kod svakog sljedećeg dokumenta. Predefinirani tekstovi se mogu mijenjati u šifrarniku, ali se isto tako taj predefinirani tekst može promijeniti na samom dokumentu tako da svaki dokument može imati i neki svoj specifičan dodatak.

Napomena: redovi do kojih se može doći kursorom, a nemaju vidljivih znakova se ispisuju kao prazni tj. zauzimaju prostor na dokumentu.


Tekstovi na radnim nalozima

Radni nalozi mogu biti specifični od firme do firme zato su kao zadani podaci dati samo osnovni podaci, a sve ostalo je stavljeno pod proizvoljan tekst. Npr. Korisnik može otvoriti više različitih tekstova koji će se prikazivati na radnim nalozima, a kod otvaranja radnog naloga može odabrati tip teksta tj. na taj načini i tip radnog naloga. Kada iz šifrarnika prenese tip teksta koji će biti na tom radnom nalogu tada taj tekst dalje proizvoljno mijenja samo za taj radni nalog.

Na taj način korisnik može samo unijeti sva dodatna polja koja će mu omogućiti da formulira radni nalog prema svojim potrebama što je velika prednost tog načina. Mana je ta da se po takvim poljima ne mogu vršiti zbrajanja i ostale računske operacije.

Napomena: redovi do kojih se može doći kursorom, a nemaju vidljivih znakova se ispisuju kao prazni tj. zauzimaju prostor na dokumentu.


Tekstovi na računima i predračunima

Klasičan tekst neposredno prije ispisa stavaka, i nakon ispisa stavaka na kraju dokumenta. Standardni prije i iza tekstovi su predefinirani za upotrebu kod svakog sljedećeg dokumenta. Predefinirani tekstovi se mogu mijenjati u šifrarniku, ali se isto tako taj predefinirani tekst može promijeniti na samom dokumentu tako da svaki dokument može imati i neki svoj specifičan dodatak.

Napomena: redovi do kojih se može doći kursorom, a nemaju vidljivih znakova se ispisuju kao prazni tj. zauzimaju prostor na dokumentu.


Tekst na kraju ispisa skladišnih dokumenata

Svaki skladišni dokument npr. primka, otpremnica i sl. može imati karakteristična mjesta za potpis odgovornih osoba.

Napomena: redovi do kojih se može doći kursorom, a nemaju vidljivih znakova se ispisuju kao prazni tj. zauzimaju prostor na dokumentu.


Tekstovi na cjenicima

Cjenici mogu biti interni i eksterni tj. šalju se partnerima. Da bi određeni cjenik bio karakterističan za pojedinog kupca na njemu se osim standardnih stavaka sa cijenama može nalaziti i određeni tekst namijenjem upravo tom kupcu.

U šifrarniku se nalazi standardan tekst koji će se uvijek pridodijeliti prilikom ispisa cjenika, ali se kod samo ispisa cjenika taj tekst može proizvoljno promijeniti dodatnim klauzulama. Postoji tekst prije stavaka neposredno iza naslova i tekst iza stavaka tj. na kraju cjenika.

Napomena: redovi do kojih se može doći kursorom, a nemaju vidljivih znakova se ispisuju kao prazni tj. zauzimaju prostor na dokumentu.


Tekstovi na izvodu otvorenih stavaka saldakontija

Klasičan tekst neposredno prije ispisa stavaka, i nakon ispisa stavaka na kraju dokumenta. Standardni prije i iza tekstovi su predefinirani za upotrebu kod svakog sljedećeg dokumenta. Predefinirani tekstovi se mogu mijenjati u šifrarniku, ali se isto tako taj predefinirani tekst može promijeniti na samom dokumentu tako da svaki dokument može imati i neki svoj specifičan dodatak.

Napomena: redovi do kojih se može doći kursorom, a nemaju vidljivih znakova se ispisuju kao prazni tj. zauzimaju prostor na dokumentu.


Popis izvještaja-obrazaca koje korisnik sam kreira

Broj izvještaja-obrazaca je neograničen. Korisnik može dodati proizvoljan broj takvih izvještaja koje onda pojedinačno prilagođava svojim potrebama.

Detaljnije o tome vidi Prozor korisničkih izvještaja obrazaca


Popis konta za automatsko kontiranje

Na određenim mjestima u programu postoje opcije za knjiženje sa automatskim kontiranjem.

Prije nego koristite bilo kakvo automatsko kontiranje provjerite da li vam odgovaraju automatska konta koja su predviđena za određene operacije.


Tip izlaznog računa za kontiranje prihoda

Šifrarnik koristimo kod veleprodajnih računa za prijenos u saldakonti kupaca da bi program znao na koji konto kontirati iznos prihoda.

1. Prodaja proizvoda

2. Prodaja trgovačke robe

3. Prodaja usluga


Tipovi knjiga I-RA

Tipovi knjiga I-RA su propisani Zakonom o PDV-u.

vidi Knjiga izdanih računa I-RA


Načini automatskog unosa u I-RA

Šifrarnik se koristi kod saldakonti kupaca i fakturiranja u veleprodaji gdje se prilikom unosa dokumenata računa treba na neki način reći programu na koji način da popuni kolone knjige I-RA.

u iznos računa s porezom se uvijek unosi ukupan iznos računa

- oporezivo porezni obveznici

ispunjava se osnovica i porez

- oporezivo krajnja potrošnja

ispunjava se osnovica i porez

- ne podliježe oporezivanju

ukupan iznos računa se upisuje u ovo polje

- oslobođeno poreza izvoz

ukupan iznos računa

- oslobođeno poreza ostalo

ukupan iznos računa


Tipovi knjiga U-RA

Tipovi knjiga I-RA su propisani Zakonom o PDV-u.

vidi Knjiga ulaznih računa U-RA


Načini automatskog unosa u U-RA

Šifrarnik se koristi kod saldakonti dobavljača gdje se prilikom unosa dokumenata računa treba na neki način reći programu na koji način da popuni kolone knjige U-RA.

u iznos računa s porezom se uvijek unosi ukupan iznos računa

analogno iznos bez poreza

ukupno ide ukupni iznos poreza

može se ili ne može odbiti zavisi od šifra tipa unosa.


Domaća valuta

Određivanje službene domaće valute, ako se program koristi u drugoj državi osim u hrvatskoj.

Redni broj 1 je za osnovnu valutu npr. Kuna kn. Redni broj dva je za stoti dio valute npr. Lipa lp.

Uz iznos će se pridruživati skraćeni naziv valute. Ako nema stotog dijela valute pridružite prazno ili crticu.


Tekstovi na maloprodajnim računima

Moguće je za ispis maloprodajnom računa unaprijed pripremiti tekst koji će se ispisivati prije stavaka i tekst nakon stavaka.

Npr.

Hvala na povjerenju, dođite opet!

Uskoro niže cijene prehrambenih proizvoda! i sl.


### 20 GLAVNA KNJIGA ###


Uvod

Glavna knjiga je sintetička evidencija računa. Sastoji se od dnevnika (osnovne poslovne knjige) u koji se kronološkim redom unose sve promjene na računima (kontima) glavne knjige odmah pošto su nastale (po tome je dobio ime).

Ručni primjer knjigovodstva knjiži kopirno kartice i dnevnik, ovaj program slijedi školski primjer vođenja knjigovodstva koji je najrazumljiviji za korisnika tj. i dalje se vode dnevnik i kartice.

Svaka poslovna promjena upisuje se kroz dnevnik i automatski evidentira na kartice glavne knjige.


> Dnevnik glavne knjige
Dnevnik glavne knjige

Prozor dnevnika glavne knjige obuhvaća gotovo sve što je potrebno za svakodnevni rad sa glavnom knjigom jer se kroz taj prozor može vršiti unos, izmjena, pregled, brisanje ispis izvještaja pregled kartica i dr.

Vidi  opis tipki kod ekranskog prikaza., kartice glavne knjige, grafički prikaz kretanja sredstava,  početni saldo glavne knjige, automatsko zatvaranje konta.

Odaberite mišem željeno područje...


+ Redoslijed
Redoslijed

Odabirom redoslijeda mijenjate redoslijed po kojem će biti sortirani podaci.


+ Pregled promet knjiženja
Pregled promet knjiženja

Kretanjem po knjiženjima automatski će se izračunavati promet svakog knjiženja. U slučaju da se radi o tipu dokumenta Izvod banke u tom slučaju će se pokazati i podatak promet tekućeg izvoda ispod prometa knjiženja.


+ Pregled promet dnevnika
Pregled promet dnevnika

Promet dnevnika je podatak koji se može mijenjati stalno. Kako dnevnik može imati jako puno knjiženja i stavaka izračun prometa dnevnika se vrši samo odabirom tipke 'Promet dnevnika'.


+ Statusni red dnegk
Statusni red glavne knjige

U prozoru dnevnika glavne knjige statusni red može imati više stanja:

Pregled - stanje pregleda glave i stavaka, tj. nismo u nikakvom unosu ili izmjeni bila glave ili stavaka

Unos glave - nalazimo se u unosu glave novog knjiženja

Izmjena glave - nalazimo se u izmjeni glave već prije upisanog knjiženja (za tipku odaberi mišem...)

Pregled stavaka - trenutno smo u unosu/izmjeni jednog knjiženja i u pregledu stavaka tog knjiženja iz kojeg možemo odabrati sljedeće akcije

Unos stavke - nalazimo se u unosu nove stavke tekućeg knjiženja

Izmjena stavke - nalazimo se u izmjeni jedne stavke tekućeg knjiženja (za tipku odaberi mišem ...)


+ odustani glava
Tipka odustani

Ako se nalazimo u unosu glave dokumenta glava dokumenta se briše, ako se nalazimo u izmjeni već prije upisane glave tada se brišu samo učinjene izmjene na glavni dokumenta.


+ spremi glava
Tipka spremi

Spremaju se upisani/izmijenjeni podaci glave dokumenta i ulazimo u unos nove stavke ako trenutno nije upisana niti jedna ili ulazimo u izmjenu prve stavke ako takva postoji.


+ unos stavke
Tipka unos

Unos nove stavke u tekuće knjiženje


+ izmjena stavke
Tipka izmjena

Izmjena stavke koja je trenutno pozicionirana u donjem tabelarnom prikazu. Dakle ako želimo izmijeniti određenu stavku pozicioniramo se na nju i pokrenemo izmjenu.


+ brisanje stavke
Tipka brisanje

Brisanje tekuće pozicionirane stavke tekućeg knjiženja.


+ izlaz stavke
Tipka izlaz

Tipka izlaz je slobodna samo ako je dugovni i potražni promet knjiženja izjednačen, to je slučaj i kad su oni nula. Tada je to knjiženje bez prometa i možemo ga kasnije mijenjati ili jednostavno obrisati.


+ spremi stavke
Tipka spremi

Spremanje tekućih promjena na stavki bilo da se radi o izmjeni ili unosa, prelazimo u stanje pregleda stavaka.


+ sljedeći stavke
Tipka sljedeći

Tipka sljedeći će ako se nalazimo u unosu stavke spremiti tekuću stavku i otvoriti unos nove (sljedeće), ako se nalazimou u izmjeni neke stavke spremit će tekuće promjene i otvoriti unos sljedeće stavke, ako više nema stavaka prelazimo u mod pregleda stavaka.


+ odustani stavke
Tipka odustani

Ako smo u modu unos stavke briše se ta stavka i prelazimo u mod pregled stavaka, ako smo u modu izmjena stavke brišu se učinjene izmjene.


+ renumeriraj stavke
Tipka renumeriraj

Ako smo upisom rednih brojeva prebacivali određene stavke ispred ili iza ostalih tada nam redni brojevi ne odgovaraju no pokretanjem renumeracije stavaka redne brojeve dovodimo opet u red.

npr stavke

1	prva

2	druga

3	treća

4	četvrta

želimo da četvrta bude 2

uđemo u izmjenu četvrte stavke i stavimo redni broj 1, spremimo izmjenu, četvrta stavka je pozicionirana iza stavke prva, pokrenemo renumeraciju i sada je redoslijed

1	prva

2	četvrta

3	druga

4	treća


+ promet stavke
Tipka promet

Ako se radi o dokumentu Izvod banke tada nakon upisa svih stavaka možemo pokrenuti automatski promet.

Napomena: radi preglednijeg stanja na kontu žiro računa promet se neće upisivati samo kao zbirni promet dugovne i potražne strane već će se napraviti promet svake stavke tj. bit će onoliko prometa koliko ima stavaka na izvodu.

Na taj način kada pregledavamo karticu žiro-računa vidimo svaku pojedinačnu stavku, a ne samo promet


Ispis dnevnika glavne knjige
Dnevnik glavne knjige

Ispis dnevnika glavne knjige tj. svih poslovnih događaja.

Upisati redoslijed ispisa knjiženja po rednom broju knjiženja ili po datumu dokumenta (ne po datumu kad je dokument upisan).

Ako želimo da u izvještaj bude uključen samo određeni dokument npr. samo Izvodi banke tada trebamo prvo specificirati koji je to dokument i uključiti opciju.

Kriterij za ispis može biti

- od do knjiženja

- od do datuma

Koji kriterij će se uzimati u obzir zavisi od toga koji je redoslijed ispisa specificiran (po knjiženju ili datumu).

Polja kriterija za ispis ne mogu ostati prazna.

Naslov izvještaja, program inicijalno daje naslov, ali ga korisnik može promijeniti.


Ispis kartice glavne knjige
Kartice glavne knjige

Ispis kartica-računa glavne knjige.

Odabrati redoslijed po kojem će biti sortirana knjiženja na kartici, po rednom broju knjiženja, ili po datumu dokumenta.

Odabrati od kojeg do kojeg konta će biti ispisane kartice. Polje ne može ostati prazno npr. ako želimo ispisati

sva konta skupine 10 tada ćemo upisati od 10 do 1099999

samo konto 1000 tada ćemo upisati od 1000 do 1000

sva konta klase 4 tada ćemo upisati od 4 do 499999

Kriteriji za ispis su od do knjiženja i od do datuma, koji od tih kriterija će se uzeti u ozbir zavisi od toga koji redoslijed ispisa smo odabrali. Polja kriterija od do ne mogu biti prazna.

Naslov izvještaja program inicijalno sam postavlja, ali ga korisnik može promijeniti.

Ispis kartica može biti svaka kartica na novoj strani bez obzira na broj redova ili možemo odabrati mogućnost da se kartice ispisuju kontinuirano jedna iza druge popunjavajući cijelu stranicu prije prelaska na novu.


Ispis izvoda iz knjigovodstva
Izvod iz knjigovodstva

Ispis kartica-računa glavne knjige, ali u sažetoj formi gdje je svaka kartica prikazana u jednom redu.

Specificiramo od kojeg do konta će se kartice ispisivati, polja ne mogu ostati prazna primjeri upisa:

sva konta skupine 10 tada ćemo upisati od 10 do 1099999

samo konto 1000 tada ćemo upisati od 1000 do 1000

sva konta klase 4 tada ćemo upisati od 4 do 499999

Od do datuma, raspon datuma dokumenata koji će biti uključeni u zbroj, polja ne mogu ostati prazna, možemo upisati samo dan i mjesec bez godine npr. 1.1. do 30.6. program podrazumijeva da se radi o tekućoj godini.

Naslov izvještaja, program ga inicijalno postavlja, ali ga korisnik može promijeniti.


Ispis Brutto bilance
Brutto bilanca

Detaljan izvještaj stanja i prometa svih kartica koje su uključene u kriterij, neće se ispisivati kartice kontnog plana koje nisu imale promet tj. nema bojazni od prevelikog kontnog plana koji će nam samo smetati svojim obujmom.

Sve kartice će biti sortirane i zbrojene na svakom nivou klase, skupine itd.

Odabiremo koja konta ulaze u izvještaj od do, polja ne mogu ostati prazna, primjer upisa:

sva konta skupine 10 tada ćemo upisati od 10 do 1099999

samo konto 1000 tada ćemo upisati od 1000 do 1000

sva konta klase 4 tada ćemo upisati od 4 do 499999

Odabiremo razdoblje od do datuma, polja ne mogu ostati prazna.

Dodatni kriteriji:

Da li želimo ispis sintetičkih konta tj. zbrojeva, ako ne na ispisu će biti samo analitičke kartice, izvještaj sličan izvodu iz knjigovodstva.

Da želimo ispis analitičkih kartica, ako ne dobivamo vrlo skraćenu i preglednu brutto bilancu sa samo sintetičkim kontima.

Da li želimo ispis rekapitulacije po razredima.

Sve navedene kriterije je moguće kombinirati tako da je ovdje u jednom izvještaju zapravo cijeli niz izvještaja.

Ako specificiramo da želimo deviznu brutto bilancu tada moramo odrediti koju tečajnu listu i koju valutu, program će provjeriti da li postoje podaci o tome.

Program će uzeti pojedinačno svaki datum knjiženja (dokumenta) i za taj datum pronaći navedeni tečaj.

Nije potrebno evidentirati tečajeve za sve datume iz brutto bilance jer se program ponaša kao što je i u praksi slučaj ako za navedeni datum nema tečaja uzima se tečaja od prvog manjeg datuma što znači da ako želimo možemo za cijelu brutto bilancu upisati samo jedan tečaj. Sve zavisi do koje točnosti želimo devizni izvještaj.

Prilikom odabira tečajne liste i valute ako željene ne postoje možemo ih upisati direktno ovdje.

Naslov izvještaja, program ga daje inicijalno, ali ga korisnik može promijeniti.


Ispis prihoda i troškova za menadžere
Prihodi i troškovi za menadžere

Izvještaj koji je prilagođen za menadžere, rukovodioce. Karakteristika tog izvještaja je da je u formi koja je razumljiva i neknjigovođama. Jednostavno su specificirani svi prihodi i svi troškovi poimence, šifre konta ne moraju biti uključena, u grubo rečeno razlika prihoda i troškova daje brutto dobit nekog razdoblja. A sve to je popraćeno i grafičkim prikazom bar stupčastim grafovima.

Upisati kriterij od do datuma, polja ne mogu ostati prazna. To je mogućnost da pratimo poslovanje po tjednima, mjesecima, tromjesečjima i sl. Te podatke usporedimo sa planom i to je to.

Da li želimo ispis prihoda i troškova koji su nula, razlog tome je da se može vidjeti čitava lepeza eventualnih prihoda i troškova.

Da li želimo ispis šifre konta ispred naziva prihoda i troškova, razlog je lakše povezivanje sa knjigovodstvenim podacima.

Ako specificiramo da želimo devizni izvještaj tada moramo odrediti koju tečajnu listu i koju valutu, program će provjeriti da li postoje podaci o tome.

Program će uzeti pojedinačno svaki datum knjiženja (dokumenta) i za taj datum pronaći navedeni tečaj.

Nije potrebno evidentirati tečajeve za sve datume iz knjigovodstva jer se program ponaša kao što je i u praksi slučaj ako za navedeni datum nema tečaja uzima se tečaja od prvog manjeg datuma što znači da ako želimo možemo za sve datume upisati samo jedan tečaj. Sve zavisi do koje točnosti želimo devizni izvještaj.

Prilikom odabira tečajne liste i valute ako željene ne postoje možemo ih upisati direktno ovdje.

Ako želimo u izvještaj uključiti samo određenu poslovnu jedinicu  potrebno je iz popisa poslovnih jedinica odabrati jednu i uključiti tu opciju, naravno preduvjet je i taj da smo prilikom unosa podataka u dnevnik glavne knjige unosili podatke po poslovnim jedinicama.

Imamo mogućnost da sve troškove i prihode te rezultat prikažemo grafičkim prikazom bar stupčastim grafovima.

Naslov izvještaja program inicijalno nudi sam, ali ga korisnik  može promijeniti.


Ispis izvještaja-obrazaca koje korisnik sam kreira
Izvještaji obrasci koje korisnik sam kreira

Kako sam naslov kaže korisnik sam kreira niz izvještaja koji u osnovi imaju predefiniran oblik i strukturu redova, ali je korisniku data mogućnost da kreira neograničen broj takvih izvještaja i za svaki takav izvještaj neograničen broj redova.

Detaljnije o tome vidi Prozor korisničkih izvještaja obrazaca, a što se može ostvariti i preko tipke Kreiranje obrazaca-izvještaja.

Potrebno je specificirati koji izvještaj.

Upisati kriterij za koje razdoblje se radi izvještaj, polja datuma ne mogu ostati prazna.

Naslov izvještaja program nudi sam, ali ga korisnik može promijeniti.


> Automatsko zatvaranje konta
Automatsko zatvaranje konta glavne knjige

Postupak:

1. upis konta za zatvaranje, u pravilu klasa 4 ili klasa 7

2. upis dokumenta (Opća temeljnica glavne knjige)

3. datum dokumenta

4. opis knjiženja

5. nakon završenog zatvaranja kroz izmjenu knjiženja dnevnika saldo zatvaranja prebaciti na željeni konto

Napomena: automatsko zatvaranje konta glavne knjige će saldirati sve kartice prema kriteriju koji ste zadali no prijenos salda zatvaranja knjigovođa mora prebaciti na određeni konto (a što samo on zna na koji)!


> Početni saldo
Početni saldo glavne knjige

Upis početnog stanja na samom početku vođenja poslovanja sa programom se mora uraditi ručno preko dokumenta sa šifrom 1 Početno stanje. Upis početnog stanja obavezno mora ići preko tog dokumenta. Datum samog početnog stanja nije bitan kao što nije bitno niti kada je to početno stanje napravljeno.

Ručni upis početnog stanja se obavlja kroz dnevnik glavne knjige kao i svaki drugi dokument temeljnica.

Automatsko početno stanje možemo upotrijebiti ako u računalu postoje podaci godine iz koje želimo početno stanje prenijeti.

Postupak:

1. odabir godine iz koje prenosimo početno stanje

2. odabir dokumenta (računalo odabire)

3. upis datuma dokumenta početnog stanja (najčešće 1.1)

3. upis opisa knjiženja u dnevniku

4. odabir tipke Prijenos


> Kartice glavne knjige
Kartice glavne knjige

Pregled kartica konta glavne knjige je pregled analitičkih računa glavne knjige tj. u tom pregledu se ne vide sintetički računi. Moguće opcije su da se vide samo one kartice koje su imale promet.

Sve to nam omogućava da kontni plan formiramo u punoj formi bez opasnosti da će nam to otežati pregled.

Sljedeća opcija je da li da se automatski izračunava promet kartica i saldo.

Za polja prometa kartica i dnevnika vidi dnevnik glavne knjige.


> Grafikon kretanja sredstava
Grafikon kretanja sredstava

Odaberite mišem željeno područje...


+ Konto
Konto

Upis konta za koji želimo podatke. Može biti bilo koji sintetički ili analitički konto. npr 1, 10, 100, 1000, 1020 i sl.


+ Izračun
Izračun

Program pretražuje kartice glavne knjige za potrebnim podacima.


+ Prikaz po
Prikaz po

Prikaz po danima je pogodan kada se želi detaljniji prikaz i kako izgleda krivulja rasta i pada u dužem razdoblju. Prikaz će imati 365 točaka na apscisi.

Tjedni 48 točaka na apscisi.

Mjeseci prikaz cijele godine u vidnom polju jer će se svih dvanaest točaka vidjeti odjednom.


+ Uključi u prikaz
Uključi u prikaz

Bar - bar grafovi

Linija - linija rasta i pada tzv. curve fiting matematička linija

Postotak - iznad svake točke prikaži postotak njenog udjela u ukupnom iznosu


+ 3D prikaz
3D prikaz

Da li da se podaci prikazuju u trodimenzionalnom ili dvodimenzionalnom obliku.


+ Podloga
Podloga

Uključivanje ili ne podloge u boji.


+ Animacija
Animacija

Uključivanje dinamičkog prikaza grafova. Brzina prolaza grafova može biti u tri brzine.


+ Legenda
Legenda

Legenda prikazuje grafove koji su trenutno uključeni u prikaz. Grafovi se ispisuju na pisač u boji kao što su na ekranu.


### 21 SALDAKONTI KUPACA ###


Uvod

Saldakonti tj. analitička evidencija kupaca (dobavljača) je razrada skupnog računa 1200 (2200) glavne knjige.

Analitička evidencija kupaca i dobavljača nije zakonski obavezna no bez nje ne bismo imali kvalitetan i brz uvid u stanje računa naših kupaca i dobavljača. Svaki kupac (dobavljač) predstavlja jednu karticu, jedan analitički račun.

Sistem otvaranja kartice je takav da se npr. u glavnoj knjizi otvori samo jedan konto 1200 za sve kupce, a u analitičkoj evidenciji šifra partnera-kupca predstavlja nastavak toga konta npr. partner sa šifrom 245 u saldakontiju ima karticu 245, ali gobalno gledano šifra njegove kartice je 1200245.

Ovo je važno naglasiti zbog knjigovođa koji su navikli u kontnom planu upisivati šifre kupaca i dobavljača.


Dokumenti u saldakontiju općenito

U saldakontiju kupaca i dobavljača postoje četiri vrste dokumenata.

- računi

- knjižne obavijesti

- plaćanja

- storna

Svako knjiženje (upisivanje) na neki dokument se automatski upisuje u dnevnik kupaca (dobavljača), kartice partnera i temeljnice.

Ekran za unos dokumenta može biti sa i bez protustavaka za glavnu knjigu, regulira se prekidačima za tekućeg partnera.

Unosi plaćanja tj. izvodi nemaju protustavaka za glavnu knjigu jer se taj dokument u izvornom obliku upisuje u glavnu knjigu pa se automatski prenose stavke plaćanja u saldakonti.

Stornirani dokumenti su označeni u ekranskom i tabelarnom prikazu.

vidi početna stanja.


Tehniči ispravak - storniranje - obavijest o knjiženju

Postoje 3 vrste ispravaka.

Tehnički ispravak, ako smo primjetili grešku onoga trenutka kada smo je napravili tj. greška se nije provukla kroz druge dokumente, tada radimo klasični tehnički ispravak.

U ručnom sistemu bi to bilo isto kao da precrtamo pogrešan broj i iznad njega napišemo ispravan.

Storniranje, ako je greška utvrđena naknadno nakon što se provukla kroz mnoge druge dokumente tada je ispravnije dokumkent kompletno stornirati, tako da njegove vrijednosti suprotnog predznaka ponište prethodno krivo stanje,

Knjižna obavijest, to i nije greška nego dogovorna promjena među partnerima da izmjene iznos računa, na više ili manje.


Zatvaranje stavaka

Zatvaranje stavaka, računa i plaćanja, je i glavni razlog vođenja saldakontija.

Kroz razne izvještaje otvorenih stavaka pratimo kome smo i koliko dužni, tko je nama i koliko dužan.

Nema ograničenja u broju plaćnja koja zatvaraju jedan račun ili u broju računa koji zatvaraju jedno plaćanje.

Zatvaranje stavaka je izvan knjigovodstvena evidencija pa stavke možemo po potrebi zatvarati i otvarati.

Zatvaranje stavaka ima i svrhu kod automatskog početnog stanja da u novu godinu prenesemo samo otvorene, a ne sve stavke ili npr. samo saldo.

Vrste zatvaranja:

1. Ručno zatvaranje

Vizualno zatvaramo stavku po stavku u željenom iznosu, program kontrolira da li je saldo računa ili plaćanja dovoljan za međusobno zatvaranje.

2. Automatsko zatvaranje istih POZIVNIH OZNAKA kod računa i plaćanja

Radi se o pozivima na broj kod virmana. Na računu kupcu navedemo koji broj da stavi u polje poziva na broj kod plaćanja, kada dobijemo izvod zap-a prema tom broju znamo što nam je kupac platio.

Pozivne oznake mogu biti brojevi ugovora, brojevi računa, predračuna i sl.

Za razliku od virmana gdje te oznake mogu biti samo brojevi u programu to mogu biti i brojevi i slova.

Na dokumentima se to polje zove 'Oznake za zatvaranja'.

Pokretanjem zatvaranja program će po pojedinim partnerima pretraživati dokumente dok ne nađe neki koji ima slobodan iznos za zatvaranje, zatim traži plaćanje sa istom pozivnom oznakom koje ima slobodan iznos, međusobno ih zatvori za najveći mogući iznos. Preostale vrijednosti (ako ih ima) od tog računa ili plaćanja koristi kod daljeg zatvaranja.

3. Automatsko zatvaranje računa i plaćanja koje imaju IDENTIČNE IZNOSE

Pretražuju se svi računi i plaćanja za po partnerima i zatvaraju samo oni koji imaju slobodan cjelokupan iznos, i naravno ako su ti iznosi jednaki.

4. Automatsko zatvaranje SVIH RAČUNA i plaćanja unutar jednog partnera

Ovu metodu koristimo ako nam nije bitno da je plaćanje x zatvaralo baš račun y, program će zatvoriti sve što se da zatvoriti na nivou jednog partnera.


Knjiženje protukonta da ili ne

U analitičkoj evidenciji se mogu stavke knjižiti sa i bez protukonta za glavnu knjigu.

Unos bez protukonta je jednostavniji i brži. Ako podatke unosi osoba koja ne poznaje dovoljno kontiranje bolje je da se podaci unose bez protukonta, a da se u glavnu knjigu podaci unesu na osnovi rekapitulacije određenog razdoblja.

U slučaju da je osoba koja radi sa određenom analitikom istovremeno i osoba koja knjiži glavnu knjigu tada je prirodnije da protukonta za glavnu knjigu unosi zajedno sa dokumentom analitike.

Određivanja da li knjiženje sa protukontima se regulira u prekidačima za tekućeg partnera, u

>Glavni izbornik>Sistem>Prekidači>Prekidači za temeljnice - za tekućeg partnera.


> Računi saldakonti
Računi saldakonti

Račun je nosioc poslovnog događaja. To je komercijalni dokument koji regulira poslovni odnos kupca i dobavljača.

Na svaki račun je moguće vezati proizvoljan broj knjižnih obavijesti. Svaki račun može biti plaćen sa proizvoljnim brojem plaćanja.

U zavisnosti da li je uključeno kontiranje u analitičkoj evidenciji kupaca i dobavljača ekran za unos-izmjenu može biti sa ili bez protustavaka za glavnu knjigu.

Prozor knjige izlaznih računa, tabelarni pregled.


> Knjižne obavijesti
Knjižne obavijesti

Knjižne obavijesti se vežu na određeni račun, broj knjižnih obavijesti po računu nije ograničen.

Njezin smisao je da korigira račun npr. djelomično ga stornira.

npr. račun iznosi 1000,00 kn, kasnije je dogovoreno da se račun smanji na 800,00 kn, ispostavlja se dokument knjižna obavijest sa iznosom -200,00 kn.


> Uplate/isplate saldakontija
Uplate/isplate saldakontija

Plaćanja su u saldakontiju pretežno bezgotovinska (virmanski nalozi). Korisnik može virman upisivati direktno kroz glavnu knjigu sa automatskim raspoređivanjem plaćanja u kupce i dobavljače, a isto tako može i ručno upisati plaćanje u saldakonti pojedinačno za svakog partnera.


> Storno dokumenti saldakontija
Storno dokumenti saldakontija

Ako je jedan dokument prenesen u glavnu knjigu ili na bilo koji način zaveden u drugim evidencijama tada izmjenom ili brisanjem tog dokumenta na jednom mjestu dovodimo u nesklad cijeli sistem.

Zato je ispravnije dokument stornirati tj. ne brišemo taj dokument nego ga označavamo kao storniran, istovremeno program generira dokument storno koji je u svemu isti kao i stornirani dokument samo su iznosi sa suprotnim predznacima.

Ako dokument ima protustavke za glavnu knjigu i one će uredno biti stornirane.

Dokument storno se također upisuje u dnevnik, karticu, i temeljnicu.

Kada ta temeljnica dođe u glavnu knjigu ona će neutralizirati dokument koji smo stornirali.


> Saldakonti kartice
Saldakonti kartice

Brz i jedostavan pregled kartica partnera (kupaca i dobavljača) sa svim dokumentima, prometom i saldom.

U tabelarnom pregledu su vidljivi svi podaci vezani uz određeni dokument, pa i iznos zatvaranja pojedinih dokumenata.

Opcija 'prikaz samo onih kartica koje imaju promet' se može uključiti po potrebi, program će u filtrirati sve partnere i prikazati samo one kartice koje imaju promet.

'Automatski izračun prometa kartice' može biti stalno uključen ako želimo da program u letu izračunava promete kartica prelaskom s partnera na partnera, ako nam to usporava rad kod kartica sa puno stavaka možemo koristiti tipku za izračun prometa samo pojedinog partnera.


> Saldakonti dnevnik
Saldakonti dnevnik

Evidenicija knjiženja svih dokumenata u saldakontiju.

Redoslijed prema broju knjiženja (onako kako su unošeni) ili prema datumu.

Jednostavno pronalaženje bilo kojeg knjiženja, datuma, dokumenta i broja.

vidi > Saldakonti kartice, > Saldakonti  izvještaji.


> Saldakonti temeljnice
Saldakonti temeljnice

Ekran temeljnica saldakontija daje detaljan prikaz svake stavke određene temljnice. Prikaz je dan zbog toga da se na jednostavan i brz način može izvršiti provjera nekog knjiženja i njegovih protustavaka.

vidi > Saldakonti prijenos temeljnica


Ispis dnevnika saldakontija
Dnevnik saldakontija

Kronološka evidencija knjiženja svih dokumenata u saldakontiju.

Redoslijed ispisa dokumenata može biti prema broju knjiženja i prema datumu dokumenta od do željenog kriterija.

Moguće je u izvještaj uključiti samo određeni dokument, npr. račun, na taj način dobijemo popis knjige računa.


Ispis kartica
Kartice saldakontija

Kartica pojedinog partnera sa svim računima i plaćanjima.

Redoslijed ispisa po abecedi ili po šifri partnera od do željenog kriterija.

Ako radimo ispis kartica za arhivu tj. ispisujemo sve kartice tada je praktičnije ispisivati sve kartice redom jednu iza druge sa popunjavanjem cijelih stranica, za prikaz na ekranu je praktičnije ispisati svakog partnera pojedinačno na sledećoj strani.

Za brzi prikaz podataka jednog partnera uključite opciju ispisa samo za jednog partnera.

Redoslijed ispisa stavaka kartica može biti po rednom broju knjiženja u dnevniku ili po datumu dokumenta od do željenog kriterija.

U izvješta je moguće uključiti samo određeni izvještaj.


Ispis prometa i salda kartica
Prometi i salda kartica

Izvještaj koji nam daje samo promete i salda za pojedinog partnera. Praktično za brzi pregled stanja svih partnera.


Ispis temeljnica računa
Temeljnice računa

Rekapitulacija knjiženja svih računa po kontima glavne knjige, samo zbirni iznos za konto.

Izvještaj samo za korisnike koji imaju uključeno knjiženje sa protustavkama.

Temeljnica računa je temeljnica za knjiženje u glavnoj knjizi.

Temeljnica plaćanja ne postoji u saldakontiju jer se sva virmanska plaćanja upisuju kroz izvode u glavnoj knjizi, tj.  svaka uplata je pojedinačno evidentirana u sintetičkom knjigovodstvu.


Ispis specifikacija temeljnica računa
Specifikacija temeljnica računa

Slično kao i temeljnice računa, ali sa detaljnom razradom stavaka za svaki konto. Ovaj izvještaj koristimo kada želimo vidjeti od kojih se sve računa sastoji pojedini konto temeljnice za glavnu knjigu.


Ispis specifikacija dokumenata po kontima
Specifikacija dokumenata po kontima

Specifikacija svih dokumenata koji su kao protustavku imali određeni konto. Opcija ispisa samo iznosa za konto.

Izvještaj koji će u PDV-u moći dati i u kupcima i u dobavljačima iznos 2400 poreza na dodanu vrijednost za izdane račune.


Ispis kartica zatvaranja
Kartice zatvaranja

Kartice zatvaranja sadrže slične podatke kao i klasične kartice kupaca i dobavljača, ali su ti podaci složeni prema međusobnom odnosu kako su zatvarani.

Redoslijed kartica može biti po abecedi ili šifri partnera, od do željenog naziva ili šifre.

Opcija ispisa kartica u nizu ili svaki partner na novoj strani.

Brzi izvještaj za pojedinog partnera je uključivanjem opcije 'samo partner sljedećeg naziva'.

Moguće je i izvještaj uključiti dokumente samo do određenog datuma ili sve.

Opcija ispisa je i da li želimo ispis samo otvorenih stavaka ili svih.


Ispis rokova dospjeća plaćanja
Rokovi dospjeća plaćanja

Izvještaj pomoću kojega možemo jednostavno vidjeti rokove dospjeća pojedinih računa. Ukupni broj plus ili minus dana dospjeća.

Sumarno ukupni dug i dug za odmah, 7, 15, 30, 60 i >60 dana.

Redoslijed ispisa po abecedi ili šifri partnera od do naziva ili šifre.

Svaki partner na novoj strani ili ispis u nizu (štednja papira).

Brzi ispis uključi samo partnera određenog naziva.


Ispis izvoda otvorenih stavaka
Izvod otvorenih stavaka

Dokumenti o otvorenim stavkama koje šaljemo našim partnerima.

Uključeni su dokumenti na određeni dan.

Korisnik može samostalno mijenjati tekst prije i iza popisa otvorenih stavaka vidi


> Saldakonti prijenos temeljnica
Saldakonti prijenos temeljnica

Prijenos temeljnica se ne mora obavezno napraviti automatski, korisnici koji to žele mogu i ručno upisati temeljnicu u  glavnu knjigu.

Nema nikakve razlike u konačnici između automatskog i ručnog prijenosa temeljnica.

I kod automatskog i kod ručnog prijenosa je bitno da se u glavnoj knjizi koriste dokumenti koji su za to predviđeni.

51 _Kupci automatska temeljnica izlaznih računa

52 _Dobavljači automatska temeljnica ulaznih računa

Prilikom rada u saldakontiju (ako je uključn rad sa temeljnicama) program će provjeravati da li gore navedeni dokumenti imaju knjiženja i koji su im redni brojevi. npr. ako u glavnoj knjizi postoji dokument _kupci automatska temeljnica izlaznih računa sa brojevima 1 i 2 (dakle dvije temeljnice), prilikom knjiženja u kupcima tekuća temeljnica će dobiti redni broj 3. Ako ručno upišemo temeljnicu sa brojem 5 u glavnu knjigu tekuće knjiženje u saldakontiju kupaca će dobiti redni broj temeljnice broj 6 i sl.


> Ručno zatvaranje
Ručno zatvaranje

vidi Zatvaranje stavaka


> Automatsko zatvaranje
Automatsko zatvaranje

vidi Zatvaranje stavaka


> Saldakonti početno stanje
Saldakonti početno stanje

Početno stanje može biti ručno i automatsko.

Ručno početno stanje je i jedino moguće onda kada ne postoje podaci prošlih poslovnih godina u računalu.

Unos ručnog početnog stanja se vrši kroz standardne prozore računa, obavijesti, plaćanja, potrebno je samo na tim prozorima uključiti opciju unos kao početno stanje.

Početna stanja nemaju protustavke za glavnu knjigu jer su ona već u glavnoj knjizi unijeta kroz početno stanje glavne knjige.

Kada unosimo početno stanje za npr. jednog partnera tada to možemo napraviti na dva načina:

1. da za tog partnera unesemo samo njegov saldo (računa ili plaćanja) dokument će imati neki nepostojeći redni broj

2. da unesemo sve dokumente koji čine to početno stanje

Automatski prijenos početnog stanja prenosi sve otvorene dokumente jednog partera koji sačinjavaju početno stanje, to mogu biti i zatvoreni dokumenti, ali koji su sudjelovali u zatvaranju sa nekim dokumentom koji je otvoren.

npr.

rn 1	1000,00 kn

rn 2	2000,00 kn

pl 1	1100,00 kn

Rn 1 je kompletno zatvoren sa plaćanjem 1, ostatak plaćanja 1 od 100,00 kn je potrošeno na djelomično zatvaranje računa 2.

Ukupan saldo je 1900,00 kn, no ako bismo prenijeli samo rn 2 i plaćanje 1 ne bismo dobili taj saldo zato moramo prenijeti i rn 1.

U praksi postoje puno složenije situacije npr. rn 1 je zatvaran sa pl 1, pl 1 je zatvarala i rn 2, rn 2 je zatvaran i sa pl 3, pl 3 ja zatvarano sa rn 3, rn 3 je zatvaran sa pl 4 itd., ako je samo jedan od dokumenata u tom proizvoljno dugom nizu djelomično otvoren svi dokumenti u tom nizu se moraju prenijeti.


### 22 SALDAKONTI DOBAVLJAČA ###


### 23 BLAGAJNIČKO POSLOVANJE ###


Uvod

Program za blagajničko poslovanje nas oslobađa svih poslova oko vođenja blagajne. Ručni postupak je obuhvaćao evidenciju čekova i računa, te ispise uplatnica i isplatnica za iste, sa svim svojim elementima iznosi slovima, svrhe, konta i sl., zatim se na osnovu toga radio blagajnički dnevnik, te se taj isti dnevnik opet prepisivao u glavnu knjigu.

Sada je sve to urađeno onog trenutka kada smo evidentirali račun ili ček. Svi dokumenti, izvještaji, prijenosi i ispisi se mogu zatražiti automatski.

Za jedno poduzeće se može voditi praktično neograničen broj blagajni, za svaku blagajnu se vode posebni blagajnički dnevnici i posebne uplatnice i isplatnice (njihovi redni brojevi).

Svaka blagajna dakle ima svoj niz blagajničkih dnevnika (o korisniku ovisi koje će razdoblje zahvaćati svaki pojedini dnevnik tj. blagajnički izvještaj). Za svaki se blagajnički dnevnik vode redni brojevi od 1 do n. Dokumenti koji se mogu upisati su blagajnička uplatnica i isplatnica.

Šifra određene blagajne je zapravo šifra dokumenta u popisu dokumenata glavne knjige, npr. Glavna blagajna 3, Blagajna bonova 4 i sl., svakom tom dokumentu (blagajni) treba pridružiti konto blagajne (kroz izmjenu dokumenata u glavnoj knjizi).

Kako se početno stanje blagajne već nalazi u otvaranju glavne knjige ovdje ćemo ga upisati za svaku pojedinu blagajnu u blagajnički dnevnik broj "0" (uplatnica 0) koji je automatski postavljen da je već prenesen u glavnu knjigu te se više neće prenositi.


Početna stanja

Početno stanje svake blagajne je saldo blagajne na kraju prošle godine.

Početno stanje blagajne unosimo tako da za određenu blagajnu otvorimo dnevnik sa brojem nula i za njega upišemo dokument uplatnicu također sa brojem nula. Tako ćemo upisati početni saldo blagajne, a nećemo izgubiti broj jedan dnevnika i uplatnice. Inače se dnevnik nula ne može prenijeti u glavnu knjigu jer se njegov promet već nalazi u početnom stanju glavne knjige.


> Prozor blagajničkog dnevnika
Prozor blagajničkog dnevnika

Sastoji se od tabelarnog i ekranskog prikaza tj. ima standardan oblik.

Pri vrhu prozora je moguće odabrati način pretraživanja podataka (naziv blagajne, šifra blagajne, broj dnevnika i redni broj za tekuću blagajnu, brojeve isplatnica i uplatnica za tekuću blagajnu):

U donjem dijelu prozora uvijek vidimo trenutno stanje za tekući dnevnik i tekuću blagajnu.

U blagajni su moguća samo dva dokumenta uplatnica i isplatnica.

Redni brojevi uplatnica i isplatnica su u nizu za svaku blagajnu posebno.

vidi Prozor prijenosa blagajne u glavnu knjigu, Prozor popisa izvještaja blagajne, Prozor popisa blagajni i dnevnika i usklađivanje prometa.


> Prozor prijenosa blagajne u glavnu knjigu
Prozor prijenosa blagajne u glavnu knjigu

Svaka blagajna je predstavljena sa jednim tipom dokumenta u glavnoj knjizi, koliko ima različitih blagajni toliko ima i dokumenata u glavnoj knjizi.

Redni broj blagajničkog dnevnika je ujedno i redni broj dokumenta (blagajne) u glavnoj knjizi.

U prozoru za prijenos će biti prikazani samo oni dnevnici koji su imali knjiženja, a da istovremeno nisu u glavnoj knjizi. Ako bismo u glavnoj knjizi obrisali dokument tada bi se on opet mogao prenijeti iz blagajne u glavnu knjigu.

Dakle ako smo nešto naknadno promijenili u dnevniku koji je već prenesen u glavnu knjigu tada imamo dvije mogućnosti.

- u glavnoj knjizi ručno ažurirati izmjenu

- obrisati u glavnoj knjizi dokument i ponovo ga prenijeti iz blagajneč


> Prozor popisa izvještaja blagajne
Prozor popisa izvještaja blagajne

Blagajnički dnevnik

Ispis svih dokumenata po rednim brojevima za odabranu blagajnu i blagajnički dnevnik.

Uplatnice i isplatnice

Ispis svih ili samo određenih uplatnica i isplatnica odabrane blagajne i blagajničkog dnevnika. Dokumenti se ispisuju na A4 formatu po 3 na strani.

Temeljnice za glavnu knjigu

Ispis temeljnice u obliku u kakvom se ona knjiži u glavnu knjigu, služi kao podloga za knjiženje.

Specifikacija temeljnica

Ako želimo vidjeti detaljno od kojih se dokumenata sastoje iznosi konta na temeljnici.

Specifikacije dokumenata po kontima

Ako želimo vidjeti od kojih se dokumenata i kada su nastali sastoje pojedini troškovi u blagajničkom poslovanju.


> Prozor popisa blagajni i dnevnika
Prozor popisa blagajni i dnevnika

Pregled svih dnevnika u svim blagajnama koji su imali knjiženja.

Kad god upišemo u neki postojeći ili novi dnevnik određene blagajne novi dokument (ili mijenjamo stari) program će ažurirati i popis dnevnika tj. ukupan primitak i izdatak po dnevniku tj. blagajni. Jedino je tako moguće uvijek prikazati trenutno stanje blagajne, a da se ne mora svaki puta zbrajati sve uplatnice i isplatnice.

Ako posumnjate da ukupan promet koji je prikazan ne odgovora stvarnom stanju možete pokrenuti 'Usklađivanje prometa' koji se nalazi u prozoru blagajničkih dnevnika..

Usklađivanje prometa će obrisati tekući popis dnevnika i blagajni i napraviti novi. Ponovo će se generirati redni brojevi u dnevniku i sumirati prometi.

Ako želimo da neki dokumenti budu prije drugih možemo u izmjeni promijeniti redne brojeve i pokrenuti usklađivanje prometa.


### 24 ROBNO KNJIGOVODSTVO ###


Uvod - robno-materijalno knjigovodstvo

Robno-materijalno knjigovodstvo je knjigovodstveni modul u kojem se vodi skladište artikala.

U programu IPOS knjigovodstvo:

•	skladište se vodi po nabavnim cijenama,

•	broj skladišta je neograničen

•	materijali za proizvodnju i artikli za prodaju su u istom popisu-šifrarniku

•	zalihe se vode po metodi prosječnih cijena

Kod izrade određenog skladišnog dokumenta program automatski ažurira kartice artikala, dnevnik, automatsku evidenciju zaliha i temeljnice za glavnu knjigu (kod uključenog prekidača).


Temeljnice robnog knjigovodstva

Prijenos temeljnica se ne mora obavezno napraviti automatski, korisnici koji to žele mogu i ručno upisati temeljnicu u  glavnu knjigu.

Nema nikakve razlike u konačnici između automatskog i ručnog prijenosa temeljnica.

I kod automatskog i kod ručnog prijenosa je bitno da se u glavnoj knjizi koriste dokumenti koji su za to predviđeni.

55 _Robno automatska temeljnica ulaza

56 _Robno automatska temeljnica izlaza

Prilikom rada u robnom knjgovodstvu  (ako je uključn rad sa temeljnicama) program će provjeravati da li gore navedeni dokumenti imaju knjiženja i koji su im redni brojevi. npr. ako u glavnoj knjizi postoji dokument _robno automatska temeljnica ulaza sa brojevima 1 i 2 (dakle dvije temeljnice), prilikom knjiženja u robnom tekuća temeljnica će dobiti redni broj 3. Ako ručno upišemo temeljnicu sa brojem 5 u glavnu knjigu tekuće knjiženje u robnom knjigovodstvu će dobiti redni broj temeljnice broj 6 i sl.


> Početna inventura
Početna inventura

Dokumenta koji koristimo kod otvaranja početnog stanja pojedinog skladišta.

Početno stanje možemo otvarati na početku ili unutar poslovne godine (kod početka rada).

Obično roba u skladište ulazi nabavom od dobavljača, ali ovo je slučaj kada zaliha već postoji i da je ne unosimo primkom koristimo početnu inventuru.

Potrebno je znati količinu i nabavnu (prosječnu) cijenu artikla.

Ako imamo knjižene prošlu poslovnu godinu u programu tada možemo koristiti automatsko početno stanje. Program će vršiti sve provjere neophodne za uspješan automatski prijenos. U slučaju da nam podaci koji su preneseni u novu godinu ne odgovaraju jednostavno kroz izmjenu uskladimo podatke prema želji.


> Skladišna primka
Skladišna primka

Primka je dokument preko kojega robu kupljenu od dobavljača zaprimamo na skladište.

Uobičajeno prije ili kroz primku radimo ulaznu kalkulaciju, pa onda stavke primke povlačimo automatski iz ulazne kalkulacije.

Stavke se u primku mogu upisivati direktno no kalkulacija ima tu prednost da će se kroz kalkulaciju automatski ažurirati i cijene artikala u cjeniku.

Ako smo u glavi primke definirali broj ulazne kalkulacije tada ćemo kod ulaska u stavke dobiti u ponudi tipku "Auto upis" preko koje će se automatski povući stavke artikala.

Napomena: kod izmjene dokumenata, a kod uključenog rada sa temeljnicama izmjena može biti zabranjena ako je to zaključano u prekidačima.


> Povratnica dobavljaču
Povratnica dobavljaču

Koristimo je kod povrata robe dobavljaču iz različitih razloga.

Količina se unosi sa negativnim predznakom jer je to zapravo ulaz sa negativnim predznakom tj. storniramo ulaz robe da se ne pravi na skladištu promet kojeg zapravo nema.


> Inventurni višak
Inventurni višak

Inventurni viškovi su zapravo razlike između stvarnog fizičkog stanja u skladištu i papirnatog stanja.

Priroda tih razlika bitna je (kod manjka) samo radi toga tko će se teretiti za razliku.

Kod unosa je potrebno znati količinu i prosječnu nabavnu cijenu artikla.


> Međuskladišnica
Međuskladišnica

Služi za interno prebacivanje robe između skladišta. Npr. skladište veleprodaje u skladište materijala i obratno, skladište veleprodaje u skladište maloprodaje i sl.

Dokument se radi za skladište koje daje artikle, a program automatski kreira i međuskladišnicu u skladištu koje prima artikle.


> Revalorizacija nabavnih cijena
Revalorizacija nabavnih cijena

Revalorizaciju koristimo kod promejne nabavnih cijena tj. za povećanje ili smanjenje.

Program provjerava da li postoji zaliha za određeni artikl i prikazuje zalihu i tekuću prosječnu nabavnu cijenu, korisnik upisuje novu nabavnu cijenu višu ili nižu od tekuće.

Promjena nabavne cijene može npr. uslijediti kada na skladištu imamo robu koju ne možemo prodati niti po nabavnoj cijeni tj. prodajna cijena će nam biti niža od nabavne.

U poreznom sustavu PDV-a je sasvim nebitno po kojoj cijeni prodajemo jer se porez plaća na ukupnu cijenu prodaje, a razlika između nabavne i prodajen cijene više za porez nije bitna.


> Otpremnica kupcu
Otpremnica kupcu

Otpremnica kupcu je dokument kojim se roba razdužuje (skida) sa skladišta.Roba se ne može razdužiti sa skladišta računom kao komercijalnim dokumentom nego samo otpremnicom kao skladišnim dokumentom.

Otpremnica se može kreirati ručno u robnom knjigovodstvu ili automatski prilikom izrade veleprodajnog računa u fakturiranju u veleprodaji. Kod automatske izrade je potrebno uključiti prekidač za automatsku izradu otpremnice, kod automatske otpremnice program neće dozvoliti unos i završetak stavaka koje nemaju zalihu na skladištu tj. račun i automatska otpremnica moraju imati istovjetne stavke.

Ako pak želite fakturirati nešto čega nema na skladištu tada to morate naknadno razdužiti sa skladišta.

U polje izlaznog računa upisujete broj računa uz kojeg se veže ta otpremnica. Na jedan račun može biti vezano više otpremnica. Prilikom pregleda računa program će automatski prikazati otpremnicu-e koja ima pridružen taj broj računa.

Na otpremnici možete prije i poslije stavaka dodati proizvoljan tekst vidi Tekstovi na računima i predračunima (koristi se isti šifrarnik tekstova za otpremnicu, račun, predračun).


> Interna izdatnica
Interna izdatnica

Internom izdatnicom razdužujemo artikle sa skladišta, ali za razliku od otpremnice ovdje artikli ne mijenjaju vlasnika tj. ostaju u firmi.

Klasičan primjer za to je izdatnica iz skladišta u proizvodnju.

Potrebno je odrediti u koju poslovnu jedinicu artikli izlaze.


> Povratnica kupca
Povratnica kupca

Povratnicom od kupca storniramo izlaz tj. upisujemo izlaz sa negativnom količinom.


> Interna povratnica
Interna povratnica

Interna povratnica stornira izdatnicu, tj. izlaz robe iz skladišta u neku poslovnu jedinicu unutar firme. Upisujemo izlaz artikala sa negativnim predznakom.


> Inventurni manjak
Inventurni manjak

Inventurni manjkovi su zapravo razlike između stvarnog fizičkog stanja u skladištu i papirnatog stanja.

Priroda tih razlika bitna je (kod manjka) samo radi toga tko će se teretiti za razliku.

Kod unosa je potrebno znati samo količinu. Da biste knjižili manjak morate imati zalihu.


> Storno skladišnog dokumenta
Storno skladišnog dokumenta

Storna skladišnih dokumenata radimo u slučajevima kada nam ne odgovara izmjena ili brisanje skladišnih dokumenata. Npr. ako je bitno da se vidi povijesni originalni dokument, original ćemo stornirati i unijeti novi promijenjeni dokument. To je klasičan sluačaj ako radimo sa automatskim temeljnicama, a dokument o kojem se radi je već davno prenesen temeljnicom u glavnu knjigu. Izmjena/brisanje takvog dokumenta bi dovela u nesklad analitičku i sintetičku evidenciju. Naravno ako to ipak uradimo (nakon što isključimo prekidač koji onemogućava izmejnu/brisanje takvih dokumenata) tada moramo sami uskladiti podatke u glavnoj knjizi.


> Robno-materijalne kartice
Robno-materijalne kartice

vidi Robno-knjigovodstvo

Prozor pregleda kartica sadrži sljedeće dijelove:

Tragač

biranjem kriterija za pretraživanje i upisivanjem podataka se automatski pretražuju podaci

Prikaz samo kartica koje imaju promet

Inicijalno se u prikazu pojavljuju svi artikli iz popisa, uključivanjem ove opcije filtrirat će se samo artikli koji za aktivno skladište imaju bilo kakav promet.

Automatski izračun prometa kartice

Biranjem artikala automatski se izračunava količinski i financijski promet kartice. U slučaju da vam kartice imaju jako veliki broj stavaka i kretanje po artiklima je značajno usporeno možete isključiti ovu opciju, a za određenu karticu možet izračun prometa dobiti na tipku "Promet kartice".

Automatska evidencija zaliha se uvijek prikazuje jer se njeni podaci dobivaju trenutno.

Redoslijed artikala i stavaka

Artikle (kartice) možete postaviti u redoslijed po šifri ili po nazivu, a stavke kartice po rednom broju knjiženja ili po datumu dokumenta.

Skladište

Ako kliknete na popis skladišta dobit ćete popis svih otvorenih skladišta, odabirom jednog mijenja se i popis artikala  tj. stavaka kartica.

Ako imate veći ekran možete otvoriti dva prozora za pregled i uspoređivati različite kartice ili različita skladišta.


> Dnevnik robnog knjigovodstva
Dnevnik robnog knjigovodstva

vidi Robno-knjigovodstvo

Redoslijed knjiženja možete dobiti po knjiženju ili po datumu knjiženja (dokumenta).

Promet ukupnog dnevnika možete dobiti na tipku "Promet dnevnika".

Dnevnik se prikazuje za tekuće skladište, promjenu skladišta vršite iz izbora skladišta.

Tabelarni prikaz u gornjem dijelu prikazuje knjiženja, a u donjem dijelu stavke.


> Automatska evidencija stanja zaliha robe
Automatska evidencija stanja zaliha robe

Slikovito gledano radi se zapravo o jednoj evidenciji (teki) koju program vodi. Program za svaki artikl na svakom pojedinom skladištu zapiše promjenu koja se dogodila npr.

prilikom nabave artikla Ormar na skladištu 1, program evidentira na skladištu 1 novu količinu tog artikla, ako postoji neka zaliha program na osnovu stare zalihe i nove nabave množi sve cijene sa količinama i dolazi do nove prosječne  nabavne cijene i tako kod svake promjene.

Na taj način čak i kad neki artikl ima tisuće promjena na kartici program nam u trenutku daje njegovo količinsko stanje, prosječnu nabavnu cijenu i financijsko zaduženje.

Trenutno postoje dvije metode evidencije stanja zaliha:

- ručna metoda, kod ove metode program ništa ne radi sve je prepušteno korisniku

- metoda prosječnih cijena (gore opisana)

Metoda se može promijeniti u prekidačima, ali se preporučuje ostaviti metodu prosječnih cijena.

U slučaju neregularnog rada npr. brisanja stavaka od kojih zavise druge stavke i sl. možemo se dovesti u nesklad ovu automatsku evidenciju. U tom slučaju možemo dati nalog programu preko Usklađivanja stanja da obriše ovu evidenciju i napravi novu.

Dakle ova evidencija bi trebala biti konstantno ažurirana rekapitulacija kartica artikala.


> Ulazne kalkulacije
Ulazne kalkulacije

Ulaznim kalkulacijama kalkuliramo nabavnu i prodajnu cijenu.

Uobičajeno je da se ulazna kalkulacija poziva kroz skladišnu primku kao njen sastavni dio.

Ako je faktura devizna upisujemo tečaj i valutu za preračunavanje deviza u domaću valutu.

Fakturna cijena - cijena od dobavljača na fakturi, kod zaliha PDV je neutralan i ne uračunava se

Rabat - odobren rabat na fakturi

Trošak 1,2,3,4 - razne vrste troškova koji uvećavaju nabavnu cijenu (carina, špedicija, transport i sl.), nazivi troškova su dani općenitio 1,2,3,4, a svaki korisnik određuje za što će ih koristiti

Nabavna cijena - cijena koja je potrebna da bi se roba dovela na skladište (zbroj svih prethodnih redova)

Marža - razlika u cijeni, razlika izmežu nabavne i prodajne cijene bez poreza

Cijena bez poreza - nabavna cijena + marža

Porez - stopa poreza, osnovica cijena bez poreza

Prodajna cijena s porezom - konačna prodajna cijena za kupca

Upisivanjem stavaka automatski se ažurira specificirani cjenik. Dodatna opcije određuju da li da se u cjeniku ažurira stopa marže ili prodajna cijena.

Kalkulacije se mogu raditi nezavisno za različite potrebe no najčešće u svrhu zaprimanja robe na skladište (nabavna cijena), a istovremeno kalkuliranje prodajne cijene.

Elementi sa kalkulacije se u veleprodaji zaprimaju na sljedeća mjesta:

- nabavna cijena: na skladištu

- marža, prodajna cijena: u cjeniku

- tarifa poreza: u samom šifrarniku artikala-usluga

Prilikom izrade veleprodajnog računa nabavna cijena se povlači sa skladišta, prodajna cijena iz cjenika, tarifa poreza iz šifrarnika artikala.


> Radni nalozi
Radni nalozi

Radni nalog se obično veže uz pojam proizvodnje. Za radni nalog možemo vezati svaki izlaz materijala (izdatnicom) u proizvodnju.

Osnovni podaci koji se evidentiraju za radni nalog su:

- godina i broj

- datum

- partner, kupac, kooperant i sl.

- veza na dokument

- predmet, kratak opis

Radni nalozi mogu biti specifični od firme do firme zato su kao zadani podaci dati samo osnovni podaci, a sve ostalo je stavljeno pod proizvoljan tekst. Npr. Korisnik može otvoriti više različitih tekstova koji će se prikazivati na radnim nalozima, a kod otvaranja radnog naloga može odabrati tip teksta tj. na taj načini i tip radnog naloga. Kada iz šifrarnika prenese tip teksta koji će biti na tom radnom nalogu tada taj tekst dalje proizvoljno mijenja samo za taj radni nalog.

Na taj način korisnik može samo unijeti sva dodatna polja koja će mu omogućiti da formulira radni nalog prema svojim potrebama što je velika prednost tog načina. Mana je ta da se po takvim poljima ne mogu vršiti zbrajanja i ostale računske operacije.


Ispis dnevnika skladišta robnog knjigovodstva

Prikazuje knjiženja svih dokumenata u skladištima kronološki (broj knjiženja) ili po datumu dokumenta.

Možemo tražiti ispis samo za jedno ili za sva skladšta.

Isto tako možemo u izvještaj uključiti samo određeni dokument.

Kriterij za ispis knjiženja može biti od do rednog broja knjiženja ili od do datuma.

Naslov izvještaja se može mijenjati.


Ispis kartica artikala

Ispis kartica za određeno skladište ili za sva skladišta zajedno.

Redoslied ispisa kartica po nazivu ili po šifri artikla.

Ispis kartica artikla, od do naziva ili sve kartice (koje imaju prometa).

Opcija da li da se kartice ispisuju u nizu jedna iza druge (štednja papira kod kartica koje ne popunjavaju stranu) ili svaka kartica na drugoj strani (bolje kod ispisa na ekran).

Za brzi ispis određene kartice možemo početi pisati naziv artikla za ispis samo te kartice.

Redoslijed ispisa stavaka kartica po rednom broju knjiženja ili po datumu dokumenta.

Ispis stavaka od do knjiženja, od do datuma ili sva knjiženja.

Izvještaj se može ograničiti da se uključi samo određeni dokument npr. samo otpremnice određenog artikla, primke i sl.

Naslov izvještaja se može mijenjati.


Ispis prometa i salda kartica

Pregledni izvještaj o prometu i stanju pojedine kartice, svaka kartica je u jednom redu.

Ispis za određeno skladište ili za sva skladišta zajedno.

Redoslied ispisa  po nazivu ili po šifri artikla.

Ispis artikla, od do naziva ili svi  (koji imaju prometa).

Za brzi ispis određenog artikla možemo početi pisati naziv artikla za ispis samo te kartice.

Ispis od do knjiženja, od do datuma ili sva knjiženja.

Izvještaj se može ograničiti da se uključi samo određeni dokument npr. samo otpremnice određenog artikla, primke i sl.

Naslov izvještaja se može mijenjati.


Ispis temeljnica glavne knjige

Program nam automatski nudi zadnju temeljnicu za ispis.

Odabiremo da li temeljnicu ulaza ili izlaza robe.

Temeljnica nam služi kao podloga za knjiženje u glavnoj knjizi. Sadrži samo rekapitulacije po kontima, eventualno po kontima i poslovnim jedinicama ako je ta opcija uključena.

Naslov se može mijenjati.


Ispis specifikacija temeljnica

Program nam automatski nudi zadnju temeljnicu za ispis.

Odabiremo da li temeljnicu ulaza ili izlaza robe.

Specifikacija temeljnica nam služi kao za provjeru od kojih se knjiženja sastoji pojedini konto na temeljnici.

Naslov se može mijenjati.


Ispis specifikacija dokumenata po kontima

Specifikacija dokumenata po kontima nam služi za pronalaženje svih dokumenata koji su knjiženi na određeni konto.

Opcije jedan ili sva konta.

Dokumenti od do datuma.

Ispis sa stavkama ili samo rekapitulacija za konto.

Naslov se može mijenjati.


Ispis popisa artikala i usluga

Redoslijed po nazivu, šifri ili klasifikaciji pa po nazivu.

Ispis od do šifre, od do naziva, od do klasifikacije ili svi artikli.

Naslov se može mijenjati.


Ispis stanje automatske zalihe robe

Za određeno skladište ili za sva skladišta.

Redoslijed po nazivu, šifri ili klasifikaciji pa po nazivu.

Ispis od do šifre, od do naziva, od do klasifikacije ili svi artikli.

Naslov se može mijenjati.


Ispis popisa skladišnih dokumenata

Odaberemo dokument za koji trebamo popis:

Početno stanje po inventuri

Skladišna primka

Povratnica dobavljaču

Zapisnik o inventurnom višku

Međuskladišnica

Revalorizacija nabavne cijene

Otpremnica

Interna izdatnica

Povratnica kupca

Interna povratnica

Zapisnik o inventurnom manjku

Storno skladišnog dokumenta

Sa kojeg skladišta tražimo popis.

Redoslijed po broju ili datumu.

Dokumenti do do broja, od do datuma ili svi.

Iznosi storniranih dokumenata prikazani na izvještaju se ne zbrajaju u ukupni iznos.

Naslov se može mijenjati.


Ispis radnih naloga

Redoslijed po broju ili datumu radnog naloga.

Opcija za uključivanje popisa utrošenog materijala.

Opcija za uključivanje dugog opisa radnog naloga ili samo osnovni podaci.

Ispis od do broja radnog naloga, od do datuma ili svi.

Naslov se može mijenjati.


Ispis skladišnih dokumenata

Sa kojeg skladišta.

Odaberemo dokument za koji trebamo popis:

Početno stanje po inventuri

Skladišna primka

Povratnica dobavljaču

Zapisnik o inventurnom višku

Međuskladišnica

Revalorizacija nabavne cijene

Otpremnica

Interna izdatnica

Povratnica kupca

Interna povratnica

Zapisnik o inventurnom manjku

Storno skladišnog dokumenta

Opcija da li da se vidi nabavna cijena.

Kriterij za filter:

- jedan dokument sa brojem ...

- dokumenti od do broja, ili svi po broju

- dokumenti od do datuma ili svi po datumu


Ispis ulazne kalkulacije

Kriterij za filter: jedna kalkulacija sa broje, od do broja kalkulacije, od do datuma

Opcija ispis rekapitulacija kalkulacija, tj. ne ispisuju se stavke nego samo sumarni iznosi.

Ispis kalkulacija od do broja ili od do datuma, ili sve kalkulacije.

Naslov se može mijenjati.

Ulazna kalkulalcija se trenutno ispisuje na A4 formatu HORIZONTALNO.


### 25 FAKTURIRANJE U VELEPRODAJI ###


Uvod

Fakturiranje u veleprodaji je zaseban modul tj. ne mora imati nikakve veze sa ostalim knjigovodstvenim modulima, ali je uobičajeno povezan sa robnim knjigovodstvom.

Obuhvaća izradu narudžbi, cjenika, ulaznih kalkulacija, računa, predračuna i dr.

Fakturiranje tj. izradu izlaznog računa možemo shvatiti kao pametnu pisaču mašinu kod koje je sve automatizirano, od upisa naziva artikala, cijena, adresa, zaglavlja računa i dr. Račun kreiran u modulu fakturiranje tek dok ga zaprimimo u saldakonti na kartice kupaca postaje punovažan u knjigovodstvu, a do tada ga možemo proizvoljno promijeniti.

Naravno to zavisi od organizacije rada pojedinog korisnika. Kriteriji izmjene računa i veze sa robnim knijgovodstvom mogu biti i strožiji npr. račun se ne može kreirati ako na zalihi nema tih artikala i sl.

Uobičajeni postupak je:

- unijeti u popis artikala i usluga veći broj stavaka

- formirati cjenik-e za te artikle, preporuka je da idete na prodajnu cijenu, a ne stopu marže

- ako vodite skladište zaprimiti robu na skladište početnom inventurom

- za nabavku nove robe možete se poslužiti izradom narudžbi tako da izaberete iz popisa artikala one koje želite da budu na narudžbi

- kod pristigle robe, zaprimate robu preko skladišne primke u određeno skladište,

- paralelno s primkom radite ulaznu kalkulaciju na kojoj formirate nabavne i prodajne cijene, istovremeno sa izradom ulazne kalkulacije program vam nudi prodajne cijene iz cjenika (koje su već prije formirane), ako na samoj kalkulaciji promijenite cijenu ona će se automatski mijenjati i u cjeniku

- završetkom ulazne kalkulacije i prijenosom stavaka iz nje u primku roba je zaprimljena na skladište

- prije izdavanja računa možete izdati predračun koji je gotovo istovjetan kao i račun, ako se predračun kompletno realizira možete ga automatski prenijeti u račun

- evidencija plaćanja računa i dr. se vodi u saldakontiju gdje se svaki partner (kupac, dobavljač ili oboje) vodi na posebnoj kartici


Prijenosi računa u IR-a, kupce, računi za predujam

Zavisno od prekidača moguće su razne kombinacije prenošenja.

Prekidači koji se podešavaju kod veza fakturiranja s drugim  modulima:

Grupa: Prekidači za temeljnice

Rad s temeljnicama u saldakonti kupaca (nivo partnera)

(ako je ovaj prekidač uključen tada će se prilikom prijenosa računa iz fakturiranja evidentirati i konta protustavki za glavnu knjigu, u šifrarnicima se nalaze predefinirana konta)

Grupa: Prekidači fakturiranja u veleprodaji

U fakturiranju automatska izrada otpremnice iz računa s kontrolom zaliha (nivo partnera)

(ako je ovaj prekidač uključen tada će se prilikom izrade  računa kontrolirati zalihe u robnom knjigovodstvu, a prilikom završetka-upisa račune će se automatski kreirati otpremnica u robnom tj. razdužiti skladište)

Kod prijenosa računa u kupce prenose se i računi za predujam (nivo programa)

(ako koristimo račune za predujam u fakturiranju ovaj prekidač regulira da li će se kod prijenosa u saldakonti kupaca prenositi i računi koji su označeni kao računi za predujam ili samo obični računi)

Grupa: Prekidači poreznih evidencija

Automatski upis izlaznih računa iz fakturiranja u knjige IR-a (nivo partnera)

(ako je ovaj prekidač uključen tada će se knjige IR-a ažurirati prilikom upisa računa u fakturiranju, ne i prilikom prijenosa računa u saldakonti)

Automatski upis izlaznih računa iz saldakonti kupaca u knjige IR-a (nivo partnera)

(ako je ovaj prekidač uključen tada će se ažurirati knjige IR-a prilikom ručnog upisa računa u saldakonti kupaca.

Prilikom automatskog upisa-prijenosa iz fakturiranja ažurirat će se također knjige IR-a ako je ovaj prekidač uključen i ako je prekidač za prijenos iz fakturiranja u IR-a isključen)

Preporuka:

- ako posjedujete module saldakonti kupaca i fakturiranje i želite prenositi račune iz fakturiranja u kupce automatski, isključite ažuriranje knjige IR-a iz fakturiranja.

- ako radite s računima za predujam ne prenosite ih u saldakonti oni služe za poreznu evidenciju i ne bi trebali biti osnov za priznanje prihoda

- izbjegavajte račune za predujam umjesto da izdate:

- predračun

- račun za predujam

- neki i storno računa za predujam

- račun

- otpremnicu

tj. 5 dokumenata za jedan poslovni događaj, puta broj takvih poslovnih događaja ...

izdajte:

- ponudu (predračun)

- kad vam plate izdajte  kompletan račun s porezom

Prenosimo vam mišljenje RRIF-ovih stručnjaka Dr.sci. Vinko Belak, mr.sci. Vlado Brkanić iz knjige Porez na dodanu vrijednost - primjena u praksi III izdanje str. 134:

"Može se pojaviti dvojba u slučaju kad po ispostavljenom računu primatelj računa obavi uplatu, a isporuke ili usluge još uvijek nisu obavljene.

Postavlja se pitanje ima li u tom slučaju primatelj računa pravo na korištenje pretporeza, bez obzira na to što isporuke ili usluge još nisu obavljene. Ako se ta situacija izjednači sa situacijom kad je dan predujam i primljen račun za predujam, proizlazi da primatelj računa koji je taj račun podmirio ima pravo na korištenje pretporeza  bez obzira na to što isporuke ili usluge još nisu obavljene jer ovaj račun poprima značenje računa za predujam"


> Popis cjenika
Popis cjenika

Popis cjenika predstavlja popis cjenika za koje želimo evidentirati cijene. Obično je svaki cjenik kreiran za neku svrhu.

Broj cjenika nije ograničen, ali se zbog jednostavnijeg rada ne preporučuje preveliki broj cjenika. Npr. bilo bi pogrešno imati za svakog kupca po jedan cjenik.

Logično je npr. imati nekoliko cjenika tj. nivoa cijena sa razlikama 2%, 5%, 10% i sl. ili cjenik za jako dobre kupce, standardne kupce i nove kupce. Najjednostavnije je imati samo jedan cjenik, a preko popusta (rabata) regulirati cijene zavisno od kupca i sl. Cjenik sa šifrom nula se smatra osnovnim cjenikom i ne može se obrisati.


> Cjenici artikala i usluga
Cjenici artikala i usluga

Cjenik je evidencija u kojoj evidentiramo cijene pojedinih artikala i usluga. Broj cjenika nije ograničen, ali se zbog jednostavnijeg rada ne preporučuje preveliki broj cjenika. Npr. bilo bi pogrešno imati za svakog kupca po jedan cjenik.

Logično je npr. imati nekoliko cjenika tj. nivoa cijena sa razlikama 2%, 5%, 10% i sl. ili cjenik za jako dobre kupce, standardne kupce i nove kupce. Najjednostavnije je imati samo jedan cjenik, a preko popusta (rabata) regulirati cijene zavisno od kupca i sl. Cjenik sa šifrom nula se smatra osnovnim cjenikom i ne može se obrisati.

Cjenici podatke o artiklima i uslugama (dalje samo artikli) uzimaju iz jedinstvenog šifrarnika artikala tj. da bi nekom artiklu upisali cijenu u cjenik on mora postojati u šifrarniku artikala.

Kod pregleda cjenika program inicijalno postavlja prvi cjenik (nulti) i skladište iz popisa cjenika i skladišta.

Inicijalno se za određeni cjenik prikazuju svi artikli iz šifrarnika usluga, ali se može uključiti opcija da se filtriraju samo oni artikli koji imaju zadanu cijenu ili stopu marže.

Podaci u pregledu cjenika:

•	šifra i naziv artikla

•	stanje na tekućem skladištu (preko automatske evidencije zaliha)

•	tekuća nabavna cijena na skladištu (preko automatske evidencije zaliha), ako nema zalihe tada su polja stanje i nabavna cijena prazni

•	stopa marže, izračunava maržu jedino ako je poznata nabavna cijena

•	cijena bez poreza

•	porez

•	cijena s porezom

Korisnik može unijeti/izmjeniti podatke o stopi marže ili o prodajnoj cijeni bez poreza. Analogno tome je u tabelarnom prikazu podatak koji je zadan označen zvjezdicom. Preporuka je da se zada prodajna cijena jer će na taj način cjenik biti u funkciji bez obzira na stanje zalihe i nabavnu cijenu.


> Kopiranje cjenika
Kopiranje cjenika

Kopiranje cijena između dva cjenika.

Ako postoje cijene u ciljnom cjeniku, bti će biti izbrisane i upisat će se cijene iz ishodišnog cjenika.

Operacija kopiranja cjenika je pogodna kada iz postojećeg cjenika želimo napraviti novi cjenik, ali sa nešto drukčijim cijenama. Tada jednostavno željeni cjenik iskopiramo u novi te ga povećanjem i smanjenjem cijena promijenimo.


> Povećanje i smanjenje cijena u cjeniku
Povećanje i smanjenje cijena u cjeniku

Promjena svih cijena u određenom cjeniku.

Povećanje/smanjenje se provodi množenjem svih cijena sa željenim koeficijentom.

Ako je zadana prodajna cijena tada se ona jednostavno množi koeficijentom.

Ako je zadana stopa marže tada se nova stopa marže dobiva po algoritmu

NovaMarža= koeficijent * (100 + StaraMarža) - 100.

Povećanje cijena je sa koeficiijentom veći od jedan.

Smanjenje cijena je sa koeficijentom većim od nula, ali manjim od jedan, NE SA NEGATIVNIM BROJEM.

npr.

Broj 1 je povećanje za nula posto.

Broj 2 je povećanje za 100%

Broj 10 je povećanje za 900%

Broj 0,30 je smanjenje za 70%

Broj 0,98 je smanjenje za 2%


> Narudžbe
Narudžbe

Ekran za izradu narudžbi nam omogućava da jednostavno izradimo narudžbu kao gotov dopis sa našom i adresom dobavljača, svim generalijama i stavkama.

Stavke se jednostavno biraju iz popisa artikala.

Osnovni podaci godina, broj, datum, veza, dobavljač su u posebnim poljima, a svi ostali podaci su proizvoljni za svakog korisnika i narudžbu posebno.

Svaka narudžba ima tekst prije i poslije stavaka koji se nalaze u šifrarniku tekstova već predefinirani. Korisnik može promijeniti te tekstove prema svojim potrebama i dodavati nove, dva osnovna teksta su oni koji će se inicijalno pojavljivati kod izrade nove narudžbe.


> Izlazni računi
Izlazni računi

vidi Prijenosi računa u IR-a, kupce, računi za predujam

Prozor izlaznih računa pri vrhu ima tragač računa prema broju i datumu računa.

Dio sa tipkama za određene akcije: unos, izmjena, brisanje ...

Opcija za uključivanje i isključivanje prikaza nabavne cijene prilikom samog kalkuliranja izrade računa, opcija je inicijalno isključena tako da eventualno prisutan kupac ne može na ekranu vidjeti te podatke.

Prozor ima tabelarni i ekranski prikaz koji su u međusobnoj vezi dok smo u statusu pregleda računa, tj. kretanjem po      tabelarnom prikazu istovremeno se u ekranskom prikazu mijenjaju podaci i obratno. Kada prijeđemo u stanje unosa ili izmjene tada je tabelarni prikaz samostalan tj. dok mijenjamo jedan račun u ekranskom prikazu možemo pregledavati ostale račune u tabelarnom prikazu.

Tabelarni prikaz u prvom od tri dijela prikazuje tabelarni popis više računa sa osnovnim podacima. Ispod tog prikaza je ukupni iznos računa, te pregled svih stavaka tog računa. U donjem dijelu tabelarnog prikaza nalaze se tekstovi prije i iza stavaka selektiranog računa.

Ekranski prikaz prikazuje podatke samo jednog računa, sastoji se iz tri dijela.

Prvi dio za glavu računa koji se nalazi u posebnom pomičnom polju.

•	godina i broj,

•	datum računa

•	račun za predujam da, ne: ako će račun biti za predujam tada će se prilikom ispisa računa ispisivati Račun za predujam, otvorite u šifrarniku artikala uslugu "Predujam za robu" ili slično, analogno možete otvoriti uslugu "Storno predujma za robu", pazite uslugu ne artikl. Iznos te usluge je iznos predujma. U oznakama za knjige IR-a postavite knjiga za primljene predujmove.

•	oznaka tipa prihoda (računa) prema kojoj se dodjeljuje konto za prihod prilikom prijenosa računa u saldakonti kupaca ako je uključen rad sa temeljnicama

•	kupac, iz popisa poslovnih partnera

•	rabat, automatski nam je ponuđen rabat koji je upisan za tog partnera u popisu poslovnih partnera

•	skladište iz robnog knjigovodstva

•	cjenik, šifra cjenika iz kojeg će se povlačiti cijene

•	predračun, broj, datum, iznos, dovoljno je upisati bilo koji podatak, a program će to prikazati na računu i dovesti u vezu sa iznosom na računu

•	postojeća otpremnica, automatski se prikazuje u tom polju ako postoji otpremnica za taj račun

•	model plaćanja, kupac upisuje na virman prilikom plaćanja toga računa npr. 00 15-27-19972, 00 oznaka osnovnog modela, 15 šifra kupca, 27 broj računa, 19972 godina i 2 kao oznaka da se radi o računu (kod predračuna je oznaka 1), preko tako formiranog poziva na broj odobrenja automatski na izvodu znama tko nam je platio i po kojem računu-predračunu.

•	način plaćanja, izabiremo iz šifrarnika

•	datum dospijeća

•	tekst prije stavaka, proizvoljan tekst koji je šifrarnicima tekstova unaprijed pripremljen, možete ga prilagoditi svojim potrebama tako da vas kod svakog novog računa taj tekst čeka, taj osnovni tekst isto tako možete proizvoljno mijenjati na svakom pojedinom računu i učiniti račun specifičnim. Uobičajeno se na tekstu prije stavaka pozvati na dokuemnt na osnovu kojeg je račun izdan ili telefonski razgovor i sl.

•	tekst iza stavaka, ima iste mogućnosti kao i tekst prije stavaka, u njega možemo ubaciti sva ona polja koja su nam interesantna za naše specifično poslovnje npr. način otpreme, franco, rok isporuke i dr. generalije

Drugi dio je dio sa stavkama u kojem je prikazana samo jedna stavka sa podacima

•	redni broj

•	artikl

•	količina

•	nabavna cijena, !!! samo ako je uključena u prikaz

•	marža, !!! samo ako je uključena u prikaz

•	prodajna cijena, program je automatski nudi iz specificiranog cjenika

•	rabat, nudi za tekućeg partnera ako smo ga predefinirali

•	porez, nudi ga iz šifrarnika artikala

•	prodajna cijena s porezom, zbroj prethodnih elemenata zidanje, možete  i direktno upisati cijenu u ovo polje

Prikaz (trenutnog) ukupnog iznosa računa.

Treći dio prikazuje tabelarno sve stavke koje su trenutno upisane za taj račun.

Moguće je odrediti rabat za svaku stavku pojedinačno ili sveukupno za čitav račun.

Promjena redoslijeda stavaka: pozicionirajte se u pregledu stavka na stavku koju mijenjate, kliknite na izmjenu, u redni broj upišite redni broj na koji premještate stavku, ako želite da bude ispred prve upišite 0 ili -1, spremite izmjenu i pritisnite tipku "Renumeracija stavaka", gotovo.


+ Tipke zaglavlje
Tipke zaglavlje

Unos

Prelazak u ekranski prikaz i unos podataka o glavi novog računa

Izmjena

Prijenos u ekranski prikaz i izmjena glave računa koji je trenutno pozicioniran u tabelarnom prikazu

Izlaz

Tipka izlaz će biti raspoloživa jedino ako smo u modu pregleda tj. ne u unosu ili izmjeni, zatvaranje prozora

Brisanje

Brisanje računa koji je trenutno pozicioniran u tabelarnom prikazu

Izvještaji

Poziv ispisa računa.


+ Tipke glava
Tipke glava

Odustani

Odustanak od učinjenih izmjena. Ako smo u unosu tada račun neće biti kreiran, ako smo bili u izmjeni tada će se poništiti učinjene izmjene.

Spremi

Spremi učinjene izmjene u glavi računa i prijeđi na unos/izmjenu stavaka računa.


+ Tipke stavke
Tipke stavke

Unos

Unos nove stavke

Izmjena

Izmjena stavke koja je pozicionirana u tabelarnom prikazu unešenih stavaka za račun

Brisanje

Brisanje stavke koja je pozicionirana u tabelarnom prikazu unešenih stavaka za račun

Sljedeći

Ako smo u unosu ili izmjeni ovom tipkom ćemo automatski spremiti tekuću stavku i prijeći na sljedeći unos ili izmjenu

Spremi

Spremi tekuću stavku koja se unosi ili mijenja

Odustani

Odustani od unosa/izmjene tekuće stavke

Izlaz

Izlaz iz stavaka računa tj. kraj računa

Renumeriraj

Renumeriraj sve stavke računa tako da su svi redni brojevi po redu u nizu

Rabat

Poziv prozora za unos ukupnog rabata za račun


+ Pregled stavaka
Pregled stavaka

U prozoru pregleda stavaka možemo vidjeti sve stavke koje su unešene za račun. Pregled je raspoloživ samo ako se nalazimu u modu pregleda stavaka u unosu ili izmjeni ne možemo mijenjati poziciju reda tekuće stavke. Kod odabira izmjene ili brisanja u ovom pregledu možemo odabrati na koju stavke će se ta operacija odnositi.


> Rabat na računima
Rabat na računima

Moguće je odrediti rabat za svaku stavku pojedinačno ili sveukupno za čitav račun. Ovaj postupak koristimo npr. kada dajemo rabat na veliki iznos računa.

U slučaju da iznos rabata pojedine stavke bude takav da je prodajna cijena s rabatom manja od nule tada će se rabat smanjiti na iznos prodajne cijene.

Ovako dodani rabat se zbraja na već utvrđeni rabat po stavkama.

Kod brisanja rabata, rabat svih stavaka će biti postavljen na 0%.


> Prijenos računa u saldakonti kupaca
Prijenos računa u saldakonti kupaca

Automatski prijenos izlaznih veleprodajnih računa iz fakturiranja u saldakonti kupaca.

U slučaju da saldakonti kupaca knjižite sa uključenim temeljnicama za glavnu knjigu tada će se iz fakturiranja računi u kupce knjižiti sa svim kontima. Naravno za takvo što je potrebno prije podesiti sva automatska konta koja će program trebati prilikom takvog prijenosa.

- konto kupaca, vidi Popis konta za automatsko kontiranje

- konto prihoda, vidi Tip izlaznog računa za kontiranje prihoda

- konto poreza, Tarifne skupine poreza na promet

Prijenos možete ostvariti od do broja računa, od do datuma ili svi računi u popisu. Slobodno možete zatražiti i sve račune jer će program kontrolirati da li taj račun već postoji u saldakonti kupaca (i da li je možda storniran, ako je tada se može prenijeti).


> Predračuni
Predračuni

Predračun je dokument koji nema nikakve knjigovodstvene važnosti, obično je na predračunu rok važenja predračuna tj. uvjeti koji su navedeni na predračunu vrijede samo do tog roka. Zbog toga ga i koristimo prije izdavanja računa u slučaju kada je plaćanje neizvjesno.

Po svom obliku predračun je gotovo identičan izlaznom računu, za detaljnije informacije vidi izlazni račun.


Ispis izlaznih računa

Inicijalno nam program nudi zadnji kreirani račun po broju. U polju kriterij za ispis je selektirano jedan račun sa brojem tako da je ulaskom u ekran dovoljno pritisnuti samo tipku Enter. Odabirom računi od do broj ili od do datuma možemo ispisati i veći broj računa ili sve račune.

Opcija ispisa dugog opisa artikla regulira da li da se ispod stavke artikla ispiše i dugi opis (koji može biti i veći od jedne stranice).


Ispis predračuna

Inicijalno nam program nudi zadnji kreirani predračun po broju. U polju kriterij za ispis je selektirano jedan predračun sa brojem tako da je ulaskom u ekran dovoljno pritisnuti samo tipku Enter. Odabirom predračuni od do broj ili od do datuma možemo ispisati i veći broj predračuna ili sve predračune.

Opcija ispisa dugog opisa artikla regulira da li da se ispod stavke artikla ispiše i dugi opis (koji može biti i veći od jedne stranice).


Ispis narudžbi

Inicijalno nam program nudi zadnju kreiranu narudžbu po broju. U polju kriterij za ispis je selektirano jedna narudžba sa brojem tako da je ulaskom u ekran dovoljno pritisnuti samo tipku Enter. Odabirom narudžbe od do broj ili od do datuma možemo ispisati i veći broj narudžbi ili sve narudžbe.

Opcija ispisa dugog opisa artikla regulira da li da se ispod stavke artikla ispiše i dugi opis (koji može biti i veći od jedne stranice).


Ispis računa-kalkulacija

Na klasičnom ispisu računa se vide samo eksterni podaci koje kupac smije vidjeti. Kako je račun zapravo kompletna izlazna kalkulacija ispisom računa-kalkulacije možemo ispisati i te podatke.

Isto tako ovaj izvještaj možemo urediti kao rekapitulaciju računa tj. prodaje jer možemo uključiti i isključiti glave i stavke računa, ako isključimo stavke tada je to čisti popis računa sa sumarnim podacima.

Opcijom za određeno skladište, za određenog kupca, za određenog komerijalistu, jedinicu prihoda i kombinacijom svih tih opcija možemo sami kreirati veći broj izvještaja za različite namjene.


Ispis predračuna-kalkulacija

Na klasičnom ispisu predračuna se vide samo eksterni podaci koje kupac smije vidjeti. Kako je predračun zapravo kompletna izlazna kalkulacija ispisom predračuna-kalkulacije možemo ispisati i te podatke.

Isto tako ovaj izvještaj možemo urediti kao rekapitulaciju predračuna jer možemo uključiti i isključiti glave i stavke predračuna, ako isključimo stavke tada je to čisti popis predračuna sa sumarnim podacima.


Ispis rekapitulacije prodaje po artiklima

Rekapitulacia prodaje po artiklima je skup izvještaja baziran na pojedinom artiklu za razliku od popisa računa-kalkulacija. Kombinacijom različitih opcija možemo dobiti veći broj potpuno različitih izvještaja.

Kriteriji:

•	dokumenti od do datuma

•	ispis artikala po nazivu, šifri, klasifikaciji

•	od do naziva, šifra, klasifikacije ili svi artikli

•	uključi samo skladište, samo kupca, samo komercijalistu, samo jedinicu prihoda


Ispis popisa cjenika

Popis svih cjenika evidentiranih u programu.


Ispis popisa narudžbi

Popis svih keriranih narudžbi.


Ispis cjenika

Odaberete šifru cjenika za ispis.

Tip cjenika

•	interni, automatski će se uključiti/isključiti određena polja u opijama tj. u izvještaju, interni cjenik nije predviđen za van, na internom cjeniku će se pojedine kolone zbrajati za razliku od eksternog

•	eksterni, automatski će se uključiti/isključiti određena polja u opijama tj. u izvještaju, eksterni cjenik je predviđen za van i izgleda kao dopis ponuda, na njemu se ispisuje zaglavlje sa našim podacima i adresa kupca ako smo uključili tu opciju i odabrali kupca

Opcije koje možemo uključiti:

•	adresa kupca

•	dugi opis artikla-usluge, prikazuje dugi opis artikla (može biti i veći od strane)

•	tekst prije stavaka, specifičan tekst proizvoljnog sadržaja koji možemo uključiti na cjenik, inicijalno se poziva iz šifrarnika tekstova koji možemo promijeniti ili u šifrarniku za sve naredne cjenike ili na samom cjeniku tako da je ta promjena evidentirana samo za ispis tog cjenika. Npr. pozovemo se na upit kupca.

•	tekst iza stavaka slično kao i tekst prije stavaka npr. uvjeti poslovanja i sl.

•	stanje zaliha

•	nabavna cijena, očiti samo za internu upotrebu

•	marža, samo za internu upotrebu

•	prodajna cijena

Da li želimo kod prikaza stanja zaliha i nabavnih cijena s određenog ili zbrojeno sa svih skladišta.

Datum na cjeniku.

Kriteriji za ispis artikala:

- redoslijed po šifri, nazivu, klasifikaciji

- od do šifre, naziva, klasifikacije

Promjene standardnih tekstova.


### 27 PC BLAGAJNA ###


Uvodni dio

U sustavu PDV-a razlika između veleprodaje i maloprodaje svodi se samo na razliku u načinu plaćanja. Veleprodaja isključivo bezgotovinski, maloprodaja gotovinski.

Prema obračunu poreza nema nikakvih razlika. Za poreznike nije važno niti kolika je marža trgovca jer se porez plaća isključivo prema prodajnoj vrijednosti.

Program IPOS knjigovodstvo razlikuje dva sistema maloprodaje: klasičan sa zaduživanjem prodavaonice i sistem maloprodaje iz veleprodaje.

Sistem maloprodaje iz veleprodaje

Pc blagajnu možemo koristiti npr. samo za fakturiranje, izradu maloprodajnih računa bez vođenja stanja zaliha.

Neophodno je u cjenicima (može ih biti proizvoljan broj) definirati prodajnu cijenu. Te cjenike možemo koristiti ravnopravno u veleprodaji i maloprodaji.

U trenutku fakturiranja program će iz određenog cjenika pročitati elemente cijene, tarifu poreza iz šifrarnika artikala i usluga.

Pregledom cjenika za određeno skladište možemo vidjeti i kolika je zaliha po artiklima.

Unos novih artikala na zalihu određenog skladišta/prodavaonice vršimo u modulu robno knjigovodstvo.

Razduživanje artikala možemo provesti automatski iz ostvarenog prometa u maloprodaji.

Da bismo promijenili cijenu određenom artiklu u maloprodaji dovoljno je promijeniti cijenu u cjeniku.


Računi u maloprodaji iz veleprodaje

Svaki račun je jednoznačno označen preko prodavaonice/skladišta, broja kase i rednog broja.

Glava računa

Unos

Ulazimo u ekranski prikaz u unos novog računa. Inicijalno su nam ponuđeni elementi sa zadnjeg računa, redni brojevi računa idu u nizu za svaku kasu u prodavaonici posebno.

Odabiremo cjenik iz kojega želimo očitavati cijene.

Prodavaonicu tj. skladište s kojeg zapravo prodajemo artikle.

Kasu (blagajnu).

Smjenu.

Izmjena

Mijenjamo elemente određenog računa.

Brisanje

Brišemo račun iz evidencije.

Izvještaji

Poziv prozora s izvještajima.

Račun

Ispis tekućeg računa, tj. tekućeg računa u tabelarnom pregledu.

Račun će se ispisati na ekranu ili na tekućem printeru što možemo vidjeti u gornjem desnom uglu prozora.

Prenesen

Mijenjamo oznaku da li je račun prenesen tj. da li je po tom računu razdužena zaliha u robnom knjigovodstvu.

Izlaz

Izlazak iz prozora

Elementi za ispis

Broj kopija vrijedi samo za pisač.

Lokacija ispisa ekran ili specificirani pisač.

Stavke računa

Inicijalno je kursor na polju za artikl, možemo:

- upisati šifru artikla, istovremeno se prikazuju nazivi od šifre

- početi pisati naziv artikla, otvorit će se cjenik i pronaći prvi artikl tog naziv, s Enter ga prenosimo nazad u unos

- kliknuti na tipku označenu s tri točkice i otvorit će se cjenik za izbor artikala

- bar kod čitačem očitati šifru s artikla, program će ispisati naziv artikla

Pritiskom na Enter na tastaturi:

- ako je u polje za šifru artikla upisana ispravna šifra, artikl će se spremiti i otvorit će se unos novog artikla

- ako je polje za šifru artikla prazno, automatski se završava unos stavaka kao da smo pritisnuli tipku Izlaz.

U polje količina je inicijalno upisana količina 1.

Popust možemo izraziti u postotku za svaki artikl posebno ili na kraju za ukupni račun.

Preko tipke Izlaz dolazimo do prozorčića u kojem određujemo način plaćanja, ukupni popust za račun (upisati stopu i kliknuti na tipku s kalkulatorom), možemo upisati i podatke o kupcu koji će se ispisati na računu.

Tipkom povratak na stavke možemo unositi nove stavke ili mijenjati već upisane.

Tipkom kraj i ispis računa završavamo tekući račun i šaljemo ga na ispis na ekran ili tekući pisač.


Ispis maloprodajnog računa

Maloprodajni račun se može ispisivati automatski (jednostavnije) iz samo ekrana za izradu računa tako što ćemo dok smo u pregledu računa pritiskom na tipku Račun ispisati tekući račun u tabeli (na tekući uređaj, ekran, pisač...).

Isto tako prilikom spremanja računa će se automatski pokrenuti ispis računa.

Formati ispisa MP računa su sljedeći:

- format A4

- format A5

- format A6

- format trake širine 76mm

Formati za ispis računa se mijenjaju u prekidačima za maloprodaju. Tekući format se vidi u zadnjem redu ekrana za izradu MP računa.

U prekidačima možemo odabrati i način ispisa adrese, te dugi opis artikla.

Napomena: prilikom ispisa nestandardnih formata (različiti od A4) na nekim printerima može biti problema ako ne podržavaju taj format, ako je to slučaj pokušajte u windowsima u Printer Settings za određeni printer ručno odrediti Custom format.


Ispis rekapitulacije maloprodaje prema računima
Ispis rekapitulacije prema računima

Odrediti prodavaonicu/skladište, kasu (tj. sve kase), smjenu (tj. sve smjene).

Svi dokumenti ili od do datuma.

Komercijalista ili svi komercijalisti.

Način plaćanja ili svi načini plaćanja.

Uključivanjem ili isključivanjem glave i stavaka računa možemo ispisivati:

- detaljnu rekapitulaciju po računim i svim stavkama

- rekapitulaciju samo zbirno po svakom računu

- samo rekapitulaciju za određeno razdoblje (skraćeni prikaz)

Na kraju izvještaja je rekapitulacija po porezima, komercijalistima i načinima plaćanja.


Ispis rekapitulacije maloprodaje prema artiklima
Ispis rekapitulacije prema artiklima

Odrediti prodavaonicu/skladište.

Svi dokumenti ili od do datuma.

Redoslijed ispisa artikala:

- po nazivu, od do naziva

- šifri, od do šifre

- klasifikaciji, od do klasifikacije

Komercijalista ili svi komercijalisti.

Način plaćanja ili svi načini plaćanja.


Razduženje veleprodaje

Razduženje veleprodaje predstavlja vezu između fakturiranja u maloprodaji i vođenja zaliha u veleprodajnom skladištu.

Sav promet koji smo ostvarili u prodavaonici na malo možemo skinuti sa zalihe skladišta veleprodaje automatski.

Odabiremo skladište tj. prodavaonicu, razdoblje iz kojeg odabiremo račune.

Skidat će se zaliha samo s onih računa koji nisu označeni kao preneseni u tabelarnom pregledu  MP računa.

Završetkom skidanja zaliha kreira se otpremnica za određeno skladište s artiklima i količinama iz specificiranih računa.

Prije same izrade otpremnice izvršit će se kontrola da li postoje dovoljene zalihe tih artikala, ako ne program će na taj artikl upozoriti i neće kreirati otpremnicu tj. skinuti robu sa zalihe.


### 28 OSNOVNA SREDSTVA


Uvodni dio

Jedan od glavnih razloga vođenje analitičke evidencije osnovnih sredstava (dugotrajne imovine) je obračun amortizacije. To je specifičan trošak koji obično nema izravne povezanosti s novčanih izdacima u tekućoj financijskoj godini. No, on je u poslovnim politikama često i poeljan trošak jer povoljno djeluje na smanjenje poreznog izdatka i pridonosi povećanju neto novčanog tijeka.

To je postupna nadoknada kojim se amortizacijska svota nekog predmeta nekretnine, postrojenja i opreme treba rasporediti sustavno tijekom njegova vijeka uporabe.


Popis osnovnih sredstava (dugotrajne imovine)

Svako sredstvo je potrebno evidentirati u šifrarniku osnovnih sredstava sa osnovnim podacima.

Šifra i naziv su obavezni podaci.

Prije samog unosa sredstava poželjno je prema pravilniku o amortizaciji kreirati šifrarnik amortizacijskih skupina.

Za određena specifična sredstva se određuju dodatni podaci kao npr. da li se to sredstvo uopće amortizira, da li je obračun od 1.1. sljedeće godine, da li se osnovica određuje ručno.


Amortizacijske skupine OS-a

Upisati šifru i naziv amortizacijske skupine, vijek trajanja u godinama te zakonsku i povećanu stopu.

Ako je uključen prekidač za knjiženje sa temeljnicama za glavnu knjigu tada unosimo i: konta sredstva, amortizacije, troška i revalorizacije.


Ispis osnovnih sredstava

Redoslijed po šifri ili nazivu, od do šifre ili naziva.


Ispis amortizacijskih skupina

Redoslijed po šifri ili nazivu, od do šifre ili naziva.


Ispis dnevnika osnovnih sredstava

Prikazuje knjiženja svih dokumenata u skladištima kronološki (broj knjiženja) ili po datumu dokumenta.

Isto tako možemo u izvještaj uključiti samo određeni dokument.

Kriterij za ispis knjiženja može biti od do rednog broja knjiženja ili od do datuma.

Naslov izvještaja se može mijenjati.


Ispis kartica sredstava

Redoslied ispisa kartica po nazivu ili po šifri artikla.

Ispis kartica artikla, od do naziva ili sve kartice (koje imaju prometa).

Opcija da li da se kartice ispisuju u nizu jedna iza druge (štednja papira kod kartica koje ne popunjavaju stranu) ili svaka kartica na drugoj strani (bolje kod ispisa na ekran).

Za brzi ispis određene kartice možemo početi pisati naziv artikla za ispis samo te kartice.

Redoslijed ispisa stavaka kartica po rednom broju knjiženja.

Ispis stavaka od do knjiženja ili sva knjiženja.

Izvještaj se može ograničiti da se uključi samo određeni dokument npr. samo ulazi i sl.

Naslov izvještaja se može mijenjati.


Ispis prometa kartica OS-a

Pregledni izvještaj o prometu i stanju pojedine kartice, svaka kartica je u jednom redu.

Redoslied ispisa  po nazivu ili po šifri artikla.

Ispis artikla, od do naziva ili svi  (koji imaju prometa).

Za brzi ispis određenog artikla možemo početi pisati naziv artikla za ispis samo te kartice.

Ispis od do knjiženja, od do datuma ili sva knjiženja.

Izvještaj se može ograničiti da se uključi samo određeni dokument npr. samo ulaza i sl.

Naslov izvještaja se može mijenjati.


Ispis temeljnica OS-a

Program nam automatski nudi zadnju temeljnicu za ispis.

Odabiremo da li temeljnicu ulaza ili izlaza robe.

Temeljnica nam služi kao podloga za knjiženje u glavnoj knjizi. Sadrži samo rekapitulacije po kontima, eventualno po kontima i poslovnim jedinicama ako je ta opcija uključena.

Naslov se može mijenjati.


Ispis specifikacije temeljnice OS-a

Program nam automatski nudi zadnju temeljnicu za ispis.

Odabiremo da li temeljnicu ulaza ili izlaza robe.

Specifikacija temeljnica nam služi kao za provjeru od kojih se knjiženja sastoji pojedini konto na temeljnici.

Naslov se može mijenjati.


Ispis specifikacije konta OS-a

Specifikacija dokumenata po kontima nam služi za pronalaženje svih dokumenata koji su knjiženi na određeni konto.

Opcije jedan ili sva konta.

Dokumenti od do datuma.

Ispis sa stavkama ili samo rekapitulacija za konto.

Naslov se može mijenjati.


Početno stanje osnovnih sredstava

Na samom početku rada s modulom osnovih sredstava potrebno je unijeti početno stanje. Moguće su različite situacije npr.

- ako tek počinjemo s radom firme tada početno stanje može biti i u toku godine

- ako firma radi otprije, ali tek sada počinje raditi s ovim programom tada početno stanje sredstava koja su nabavljena u prošlim godinama unosimo s 1.1.xxxxx


Ulaz osnovnog sredstva

Koristimo ga kod ulaza (kupnje) novog sredstva. Novo sredstvo isto tako može već imati određenu amortizaciju tj. možemo knjižiti i nabavnu vrijednost i akumuliranu amortizaciju.

Polje količina je nevezano za iznose.


Izlaz osnovnog sredstva

Dokument izlaza koristimo kada isknjižavamo sredstvo iz razloga npr. prodaje, otuđenja i sl.


Amortizacija osnovnog sredstva

Amortizacija sredstva se može raditi u toku godine i na kraju godine. Amortizacije u toku godine služe većinom samo radi međurezultata kod obračuna u glavnoj knjizi. Za tu svrhu koristimo radije simulacije obračuna amortizacije.

Amortizaciju možemo unijeti ručno za svako pojedino sredstvo ili automatskim izračunom i knjiženjem.


Revalorizacija osnovnog sredstva

Prije nego se pristupi obračunu amortizacije potrebno je provjeriti  treba li kod nekih sredstava prepraviti osnovicu za amortizaciju.

To radimo procjenom za pojedino sredstvo npr. zbog oštećenja ili tehnološke zastarjelosti.


Storno dokumenta OS-a

Storniranje koristimo kada želimo anulirati neki dokument bez brisanja tj. da postoji trag o tome.

S brisanjem budite ekstremno oprezni, ono se može i isključiti u prekidačima.


Kartice osnovnih sredstava

Daju nam brzi pregled svih sredstava s količinama i iznosima nabavne vrijednosti i akumulirane amortizacije.


Dnevnik osnovnih sredstava

Dnevnik je kronološka evidencija knjiženja svih dokumenata na osnovnim sredstvima.


Temeljnice osnovnih sredstava

Prijenos temeljnica se ne mora obavezno napraviti automatski, korisnici koji to žele mogu i ručno upisati temeljnicu u  glavnu knjigu.

Nema nikakve razlike u konačnici između automatskog i ručnog prijenosa temeljnica.

I kod automatskog i kod ručnog prijenosa je bitno da se u glavnoj knjizi koriste dokumenti koji su za to predviđeni.

57 _Osnovna sredstva automatska temeljnica ulaza

58 _Osnovna sredstva automatska temeljnica izlaza

Prilikom rada u osnovnim sredstvima  (ako je uključen rad sa temeljnicama) program će provjeravati da li gore navedeni dokumenti imaju knjiženja i koji su im redni brojevi. npr. ako u glavnoj knjizi postoji dokument _os automatska temeljnica ulaza sa brojevima 1 i 2 (dakle dvije temeljnice), prilikom knjiženja tekuća temeljnica će dobiti redni broj 3. Ako ručno upišemo temeljnicu sa brojem 5 u glavnu knjigu tekuće knjiženje u  će dobiti redni broj temeljnice broj 6 i sl.


Automatsko početno stanje osnovnih sredstava

Ako smo prošlu godinu knjižili u ovom programu tada možemo zatražiti automatski prijenos početnog stanja.


Automatski izračun amortizacije

Automatski izračun amortizacije može biti kao

- simulacija bez knjiženja i

- izračun s knjiženjem

Automatski izračun možemo zatražiti za sva sredstva, jednu amortizacijsku skupinu ili jedno sredstvo

Potrebno je upisati datum kraja razdoblja za obračun što je najčešće 31.12.XXXX. Ako se istodobno i knjiži  amortizacija tada je potrebno upisati i koji će biti datum i opis knjiženja.

Za svako sredstvo u jednoj poslovnoj godini automatski izračun neće vršiti knjiženje ako već postoji knjižena amortizacija.

Kada bi dva puta zaredom pokrenuli amortizaciju s knjiženjem na izvještaju bi bilo označeno da je amortizacija za pojedino sredstvo Knjiženje ili Prije knjiženo.


### 30 KADROVSKA EVIDENCIJA


### 31 OBRAČUN PLAĆA


Uvodni dio

Aplikacija "Obračun plaća" je namijenjena obračunu plaća zaposlenih kako u malim poduzećima (1, 10, 30 zaposlenih) tako i u većim poduzećima (preko 1000 zaposlenih).

Općenito prevladava mišljenje da informatizacija poslovanja nema mnogo efekata kod malog broja podataka koje treba obrađivati jer je odnos samog unosa i pripreme za obradu, i dobivenih efekata, rezultata primjene računala nepovoljniji nego kod odnosa ručne pripreme i ručne obrade.

Takve postavke su u mnogim slučajevima ispravne, pogotovo kad se uzme u obzir da sam prelazak na novi način rada uz pomoć elektroničkog računala koji je još uvijek, za razliku od razvijenog poslovnog svijeta, kod nas novina koja nailazi na otpor. Zato se u početku dio vremena troši i na samo upoznavanje sa radom na računalu.

Obračun plaća je aplikacija koja zahtijeva minimalna znanja o računalu, a 95 % o problemu samog obračuna plaća. Dovoljan tečaj od jednog dana da bi korisnik mogao samostalno koristiti 70 % opcija u aplikaciji.

Vrijeme za pripremu je kod ručnog obračuna upravo proporcionalno veličini mase podataka koja se obrađuje, kod pripreme i obrade pomoću računala  vrijeme čitavog obračuna se smanjuje što je masa podataka veća.

Aplikacija OP-a (Obračun plaća) ima efekta već kod nekoliko zaposlenih.

U drugoj fazi kao što su razni izvještaji, analize i dr. kod ručne obrade predstoji isto toliko velik posao kao i kod samog obračuna. Kod automatizirane obrade od toga trenutka su obračunarci oslobođeni bilo kakvog rada, dovoljno je da zatraže određene izvještaje i sav ostali dio vremene posvete analizi podataka.

Ovaj program je temeljen na principu brutto obračuna plaća sa brutta na netto. Da pojasnimo,  koristi se brutto satnica radnika te se tako direktno dobiva brutto1 iznos od kojeg se odbija iznos poreza i doprinosa (stopa poreza je dakle na brutto) te ostaje netto1 iznos kojem  se dalje pridodaju bolovanja tj. sve skupa je netto2, zatim na to obustave, materijalni troškovi i tako do netto iznosa za isplatu.


Osnovni unos kao preduvjet obračuna

Na samom početku rada sa programom je potrebno izvršiti osnovni unos podataka u raznim šifrarnicima (tj. popisima npr.općina, mjesnih zajednica i dr.). Potrebno je slijediti redoslijed unosa niže naveden jer se u nekim datotekama (datoteke možemo poistovjetiti sa običnim izvještajem, tabelom sa redovima i kolonama) određeni podaci pozivaju na podatke iz drugih datoteka.

Redoslijed osnovnog unosa:

- popis svih općina u kojima radnici stanuju, te općine sjedišta poduzeća

- popis radnih jedinica tj. mjesta troška, ako poduzeće nema radne jedinice potrebno je napraviti tu klasifikaciju, ako je broj ljudi premalen za takvu raspodjelu otvara se samo jedna radna jedinica

- potebno je popisati sve poslove i rangirati ih prema broju bodova te takve upisati u popis, katalog poslova

- evidencija svih zaposlenih sa podacima o njima

- vrste rada su već unijete i dovoljno ih je samo pregledati

- obračunska razdoblja se mogu unositi neposredno prije svakog obračuna ili se mogu unijeti unaprijed za jednu ili čak više godina

- isto vrijedi i za obračunske konstante, no za njih je preduslov da je otvoreno obračunsko razdoblje

- treba upisati  poreze i doprinose, isto tako ažurirati prije šifrarnik žiro-računa


Klasifikacija poslova i bodova

Svi djelatnici koji rade u poduzeću, rade na određenim poslovima koji su po nekim kriterijima klasificirani, ti kriteriji su interna stvar svakog pojedinog poduzeća.

Bitno je naglasiti da je sistem klasifikacije poslova radnika veza podataka koji se unose i krajnjih iznosa plaća koje program izračunava, te se to svakako mora obaviti kod poduzeća koja to nemaju.

Najviše vrednovani posao nosi najviše bodova, a svi ostali manje.

Kod samog obračuna se broj bodova podijeli sa prosječnim mjesečnim godišnjim fondom sati koji je trenutno 182 sata te se dobije broj bodova za jedan sat rada.

Za obračun se prikupe podaci koliko je radnik imao sati rada na tom poslu, pomnoži se broj bodova na sat sa brojem sati rada i dobije se ukupno ostvareno bodova u tom obračunskom razdoblju tj. za taj obračun.

Prije svakog obračuna se određuje vrijednost boda na nivou poduzeća. Ukupan broj bodova se pomnoži sa vrijednošću boda te se dobije ukupan iznos u KN tj. iznos brutto plaće.

Podaci za unos su:

- šifra posla,

- naziv posla,

- broj bodova

- broj izvršilaca

- potrebna kvalifikacija


Evidencija organizacijskih (radnih) jedinica (mjesta troška)

Sve radnike koji rade u poduzeću treba evidentirati prema radnim jedinicama u kojima rade, poduzeća koja nemaju radne jedinice otvaraju samo jednu radnu jedinicu za sve radnike.

Radne jedinice tj. mjesta troška služe zato da bi se kasnije mogli dobiti razni izvještaji za pojedine radne jedinice tj. da bi se poslovanje poduzeća moglo detaljnije analizirati. Također je moguće pokretati obrade samo za pojedine radne jedinice.

Podaci za unos su:

 	- šifra radne jedinice,

- tip

- naziv radne jedinice.

- adresa


Evidencija podataka o radnicima
Evidencija podataka o djelatnicima

Podaci o radnicima koji se traže na unosu su podaci koji se koriste bilo kod samog algoritma obračuna ili kasnije kod raznih izvještaja.

Strogo se zabranjuje kasnija izmjena matičnog broja radnika u poduzeću nakon što je on obračunavan u prethodnim obračunskim razdobljima jer su svi prošli podaci obračuna vezani sa radnikom preko njegovog matičnog broja. Slično vrijedi i za premještanje radnika iz jedne radne jedinice u drugu ako se traži rekapitulacija za radnu jedinicu iz nekog prošlog razdoblja, a broj radnika više nije isti.

Podaci za unos su:

Osobni podaci

- šifra tj. matični broj radnika u poduzeću,

- prezime, ime, ime oca,

- djevojačko prezime

- datum rođenja i spol (potrebno radi izračuna 5% na godine)

- općina rođenja

- datum rođenja

- državljanstvo

- nacionalnost

- broj djece

- faktor za uzdržavane članove obitelji

- faktor za invalide

- ukupni faktor odbitaka

- obiteljsko stanje

Dokumenti

- JMBG

- broj osobne iskaznice

- broj radne knjižice

- općina izdavanja radne knjižice

- osobni broj osiguranika

- način primanja dohotka (knjižica, tekući, gotovina) i broj računa,

- broj tekućeg računa

- broj štedne knjižice

Stanovanje

- mjesto stanovanja

- općina stanovanja (podatak se povlači iz šifrarnika, potrebno za obračun poreza),

- mjesna zajednica stanovanja (šifrarnik),

- adresa stanovanja (za ispis potvrde o plaćama),

- mjesna zajednica

- telefon

Posao

- zanimanje

- kvalifikacija

- završena škola

- radna jedinica u kojoj radi,

- vrsta posla na kojem radi, druga vrsta posla ako je promijenio vrstu posla u toku 	obračunskog razdoblja

Zaposlenje

- datum prvog zapošljavanja

- datum zadnjeg neprekinutog zaposlenja u poduzeću (za izračun minulog rada),

- broj mjeseci i dana staža prije zaposlenja u poduzeću (za izračun minulog rada),

- odslužio vojni rok

- prekid radnog odnosa i datum prekida

Ostalo

- član sindikata,

- invalid II kategorije, inv. III kategorije,

- radnik na čekanju

- način primanja dohotka (knjižica, tekući, gotovina) i broj računa,

Djeca djelatnika

Za svakog djelatnika evidentiramo osnovne podatke o djeci.


Ažuriranje vrsta rada

Trenutno u šifrarniku postoje gotovo sve vrste rada koje se mogu pojaviti te se ta datoteka uopće ne mora mijenjati. Svaka vrsta rada ima :

- šifru,

- naziv,

- tip (određuje da li ulazi u brutto1, bolovanje poduzeća, bolovanje fond, materijanli trošak, regres)

-  tip obračuna ( svakak vrsta rada ima svoj algoritam za obračun npr. redovni dnevni rad po satu, iznos se računa preko sati, bodova i vrijednosti boda; minuli rad pak računa staž, postotak minulog rada i množi sa iznosom određenih vrsta rada itd.)

- broj razdoblja za prosjek unazad (potrebno kod vrsta rada koje za dobivanje iznosa trebaju prosjeke unazad jedno ili više obračunskih razdoblja npr. plaćeni dopust, godišnji odmor).

- da li ulazi u osnovicu za porez na dohodak, korisnik proizvoljno određuje koje vrste rada ulaze u osnovicu za porez

- određivanje u koju skupinu za plaćanje doprinosa ulazi vrsta rada, poznato je da neke vrste rada ne podliježu nekim doprinosima ili podliježu, ali sa nekom drugom stopom

Izmjene u postojećim  sistemskim vrstama rada (001 - 500)su moguće samo po nazivu i broju razdoblja za prosjek.

Moguće je i dodavanje novih vrsta rada (šifre iznad 500) no tu je potrebno bolje poznavati cjelokupan sistem obračuna zbog toga što mnoge vrste rada podatke za svoje iznose izvlače iz iznosa drugih vrsta rada.


Otvaranje obračunskih razdoblja

Prije svakog obračuna potrebno je definirati vremenski period obračunskog razdoblja, taj vremenski period je proizvoljan.

Obračunska razdoblja se mogu otvoriti za proizvoljan broj perioda unaprijed.

Podaci za unos su:

- šifra obračunskog razdoblja, šifra je postavljena tako da logički upućuje na datum  GGGG.MM.RR, prva četiri broja označavaju godinu, druga dva mjesec, treća dva redni broj obračnuskog razdoblja za taj mjesec.

- datum početka i kraja obračunskog razdoblja,

- naziv razdoblja, može se i izostaviti

- fond sati obračunskog razdoblja ( koristi se kod invalida i radnika na čekanju)

- datum isplate,

- polje za zaključavanje obračunskog razdoblja (osiguranje protiv unosa, izmjene i ponovnog obračuna).

- zajamčena plaća/minimalna plaća (kod obračuna radnika na čekanju),

- najniža plaća

- osnovni osobni odbitak

- vrijednost boda na nivou poduzeća,

- prosječni mjesečni godišnji fond sati

- postotak isplate u bonovima, postotak isplate u gotovini, ova dva načina isplate se mogu predefinirati na nivou poduzeća, ako su njihovi postoci zajedno manji od 100% ostatak se isplaćuje na način koji je definiran kod svakog radnika pojedinačno,

- postotak članarine sindikata,

- postotak refundacije invalida.

Važno je naglasiti da se za razliku od dosadašnje prakse sve odnosi na obračunska razdoblja, do sada se podrazumijevalo da obračunsko razdoblje može biti samo kalendarski mjesec, sada se to više ne može poistovjetiti. Trenutačno su i zakonski obračunska razdoblja manja od mjesec dana tj. polumjesečna. Dakle, koristi se termin obračunska razdoblja kroz cijelu aplikaciju (program), u onim dijelovima gdje je potrebno voditi podatke mjesečno kao npr. kod otplate kredita programsko rješenje to omogućava jer se za svako razdoblje može predefinirati da li će se krediti obračunavati ili ne.

Postavljeni parametri vrijede samo za obračunsko razdoblje.

Zabilješke obračuna se automatski ažuriraju kod svakog obračuna i pokazuju osnovne informacije zadnje pokrenutom obračunu.


Evidencija doprinosa

Evidencija  doprinosa nije vezana konkretno za svakog pojednog radnika nego se preko općine veže na određene radnike.

U praksi razlikujemo dvije osnovne vrste doprinosa, iz dohotka i na dohodak.

Doprinosi na dohodak se obračunavaju na ukupni brutto1 svih radnika, a doprinosi iz dohotka pojedinačno na svaki brutto1 radnika, da bi se za svakog radnika dobio njegov netto1.

Za svaki pojedini evidentirani doprinos je moguće pridružiti posebno skupinu vrsta rada i stopu s kojom će djelovati na te vrste rada. Dakle npr. mirovinsko se plaća na plaću iz radnog odnosa 13,5% dok se na vojnu vježbu plaća 7,5% (navedene stope uzmite uvjetno, one su naravno promjenjive)

Podaci za unos doprinosa su:

- šifra doprinosa

- tip (iz ili na plaću)

- naziv

- žiro-račun

- skupine radova i

- stope

Doprinosi se ne ažuriraju do trenutka ukidanja jednog od njih ili dodavanja novog što znači  da se obračunavaju dok su evidentirani za razliku od samodoprinosa koji se obračunavaju samo u periodu za koji su raspisani.


Porez i prirez

Za obračun poreza je potrebno ažurirati tabelu stopa poreza, a program će sam izračunavati porez svakom pojedinom radniku.

Podaci za unos u svakom razredu su:

- iznos preko

- iznos manje ili jednako

- paušalni iznos

- postotak na sve ili preko iznosa

- stopa na sve D ili N , tj. da li će se postotak primjenjivati na cjelokupni iznos ili samo na iznos preko

Program jednostavno smješta brutto2 iznos u jedan od razreda i primjenjuje vrijednosti iz tog razreda što znači da se oznaka  teoretski beskonačno u zadnjem razredu zamjenjuje sa  99.999.999.999.999 tj. praktično beskonačno.

Kod prireza je potrebno popisati sve prireze koje imaju djelatnici u poduzeću tj.

- šifra

- naziv

- šifra općine-grada

- stopa prireza na dohodak


Obračunate vrste rada

Ova tabela ima gotovo identičan izgled kao i ekran unosa podataka za obračun, tu se i nalaze podaci koji su uneseni kod tog unosa svaki red predstavlja jednu vrstu rada bilo da je ona unesena od strane korisnika ili od strane računala, međutim svaki od tih redova tabele ima u prvoj koloni šifru obračunskog razdoblja na koje se odnosi, a drugoj koloni šifru radnika na kojeg se odnosi, a u trećoj koloni šifru vrste rada.

Ako se ta tabela pregledava odmah nakon unosa podataka, a prije pokretanja obračuna vidjet će se da su to upravo oni podaci koji su bili uneseni, pod opcijom izmjene se oni mogu i izmjeniti. Nakon izvršenog obračuna svim vrstama rada su dodijeljeni izračunati iznosi i ostali podaci kao broj bodova, prosjeci i dr., a pojedinim radnicima su obračunate i nove vrste rada i izračunate (minuli rad), i nakon obračuna se ti podaci  mogu ručno mijenjati.

Nakon svakog ponovnog pokretanja obračuna sve se vrste rada ponovno obračunavaju bez obzira što im je već jednom dodijeljen iznos, vrste rada koje program sam dodijeljuje neće duplirati, ali tu treba biti oprezan, promotrimo primjer sa minulim radom recimo da je radnik kod prvog prolaza obračuna imao pravo na minuli rad 0,5%, a u međuvremenu se u datoteci radnika izvršila promjena tako da je radniku skinut staž prije zabunom stavljen na godinu, a sada na pola godine, potrebno je minuli rad ručno obrisati iz tabele obračunate vrste rada.


Sumarni rezultati obračuna djelatnika

Sumarni  rezultati obračuna su isto u obliku tabele sa šifrom razdoblje i šifrom radnika za svaki red, ali sada može postojati samo jedan red za nekog radnika u određenom obračunskom razdoblju.

Svaki red sadrži netto1 iznos, ukupne poreze iz dohotka radnika, brutto1, bolovanja, netto2, članarinu sindikata, samodoprinose ukupno, državni porez na primanja, kredite, materijalne troškove, regres i ukupni iznos za isplatu.

Tabela se također može mijenjati ili brisati čitavi redovi, no ako se obriše taj red tj. taj radnik potrebno je i u tabeli obračunate vrste rada obrisati pripadajuće vrste rada tj. sve podatke vezane uz tog radnika uz to obračunsko razdoblje.

Općenito pravilo ako ste obračunali radnika u nekom obračunskom razdoblju da bi obrisali sve podatke obračunavanja potrebno je izvršiti brisanja u svih pet datoteka jer su podaci obračuna složeni u pet datoteka.


Obračunati doprinosi

Tabela doprinosa ima obračunsko razdoblje, šifru radnika šifru doprinosa i obračunati iznos.

Doprinosi koji nemaju šifru radnika su na dohodak i odnose se na čitavo poduzeće.

Slobodne su izmjene i brisanje te tabele.


Unos podataka za obračun

"Podaci za obračun" je unos podataka za obračunska razdoblja.

Podaci se unose selektivno tj. prvo se odabire za koje se obračunsko razdoblje unose podaci, zatim za kojeg radnika (sve se može direktno upisati ili preko šifrarnika), onda se za određenog radnika pozivaju iz šifrarnika (ili se direktno upisuje vrsta rada što je kasnije brže) vrste rada na kojima je on radio u tom obračunskom razdoblju, pod vrstama rada se podrazumijeva sve što se može obračunati dakle i bolovanja, regres, stimulacije ... tj. ne samo običan rad. Detaljan popis svih vrsta rada i algoritam njihovih obračuna je dan u dijelu "Faze obračuna".

Podaci koji se mogu uniijeti za određene vrste rada su :

- postotak (vezano uz stimulacije)

- sati (redovan rad po satu i dr.)

- broj bodova po satu,

- broj bodova (za pretvorbu rada na normu u rad po satu),

- koeficijent je samo informativno,

- ukupan iznos (za neke vrste rada kao npr. za bolovanje je moguće unijeti direktno cijelo iznos ručno).


Obračun plaća djelatnika

Nakon unosa podataka za obračun se vrši obračun i to po izboru za pojedinog radnika, za radnu jedinicu ili za čitavo poduzeće, nije ni potrebno naglašavati da se prvo odabire za koje obračunsko razdoblje se pokreće obračun, što znači da ne treba unijeti podatke za sve radnika da bi se pokrenuo obračun.

Pokretanjem obračuna npr. za određenog radnika program će mu obračunati sve unesene vrste rada kao i one o kojjma program sam vodi računa 5 % na godine, minuli rad, radnici na čekanju, invalidi i dr.

Pokretanjem obračuna za poduzeće se događa isto samo sada za sve radnike koji su unešeni u unosu obračuna ili nisu unešeni ali su evidentirani kao radnici na čekanju. Dakle ne obračunavaju se svi radnici koji su evidentirani u datoteci radnika.

Tokom  obračuna rezultati se upisuju u tri različite datoteke (tabele).

vidi Obračuna doprinosa na dohodak poduzeća, Faze obračuna


Obračuna doprinosa na dohodak poduzeća

Obračun doprinosa  na dohodak poduzeća se pokreće tek kada su svi radnici obračunati, ako bi se taj obračun pokrenuo prije toga, rezultat obračuna ne bi bio ispravan jer nisu uzeti u obračun iznosi svih radnika za brutto1.

Potrebno je samo odabrati obračunsko razdoblje i dati potvrdu za početak obračuna.

Rezultati ovog obračuna se upisuju u datoteku obračunatih doprinosa kao jedan red za svaki doprinos, ali bez pridružene šifre radnika jer se odnose na obračunsko razdoblje za čitavo poduzeće.

Naknadnim pokretanjem obračuna za to razdoblje program ne duplira podatke nego ako već postoje ti redovi u tabeli samo izračuna nove iznose ako je bilo promjene u podacima unosa.

vidi Obračun plaća djelatnika


Tabela vrsta rada

Sve navedene vrste rada su ponuđene preko šifrarnika tj. nije neophodno da se sve koriste, moguće je npr. koristiti samo redovni rad po satu, da se ostale vrste rada uopće ne koriste kao što su mnogobrojne stimulacije. Ima dosta stimulacija zbog onih slučajeva kada se u poduzećima daju stimulacije za dolazak na posao, za odnos prema radu, za prebačaje i dr.

Sa navedenim vrstama rada su pokrivene potrebe i složenijeg poduzeća sa nekoliko tisuća radnika, a upotrebom samo nekoliko vrsta rada program dobro poslužuje i poduzeća od 5 do 30 zaposlenih koja spadaju u grupu manjih te onih sa nekoliko stotina kao srednje velikih poduzeća.

Vrste rada koje se ne upotrebljavaju  pratktično se nigdje ni ne vide kod obračunavanja ili izvještaja.

Za slučaj da korisnik želi otvoriti nove vrste rada uz postojeće to radi preko šifre 501 na više.

Popis vrsta rada koje se pojavljuju u obračunu, definiranih u programu i kreiranih od strane korisnika.

Legenda: "x" - ulazni podatak, "o" - automatski se upisuje ili izračuna, "-" - ostaje prazno

----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Šifra	Vrsta rada	Tip vrste rada	%	sati	bod po satu	netto iznos

Tip obračuna	bodovi	koeficijent

----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

001	DNEV/SAT 1      	01	01	-	x	o	o	1,00	o

002	DNEV/SAT 2	01	02	-	x	o	o	1,00	o

003	DNEV/UčIN	01	03	-	x	o	x	1,00	o

004	NOć/SAT 1	01	01	-	x	o	o	1,50	o

005	NOć/SAT 2	01	02	-	x	o	o	1,50	o

006	NOć/UčIN	01	03	-	x	o	x	1,50	o

007	PREKOVREMENI	01	03	-	x	o	x	1,50	o

008	ZASTOJ STROJA	01	01	-	x	o	o	1,00	o

009	DRžAVNI PRAZNIK	01	06	-	x	o	o	1,00	o

010	RAD NA DRžAV. PRAZ.	01	01	-	x	o	o	1,50	o

011	PLAćENI DOPUST   	01	04	-	x	-	-	1,00	o

012	OPRAVD. IZOSTANAK	01	01	-	x	-	-	0,00	o

013	NEOPR. IZOSTANAK	01	01	-	x	-	-	0,00	o

014	ZNG/MUP	01	01	-	x	o	o	1,00	o

015	ZAJAMČENI DOHODAK	01	07	-	o	o	o	1,00	o

016	GODIšNJI ODMOR	01	04	-	x	-	-	1,00	o

017	ZAOSTACI	01	51	-	x	x	x	1,00	x

018	ODBICI	01	51	-	x	x	x	1,00	x

019	STIMULACIJA %(+)	01	09	x	-	-	-	-	o

020	STIMULACIJA %(-)	01	09	x	-	-	-	-	o

021	STIMULACIJA KN (+)	01	53	-	-	-	-	-	x

022	STIMULACIJA KN (-)	01	53	-	-	-	-	-	x

023	INV. III KATEGORIJE	01	53	-	-	-	-	-	x

024	RAZLIKA. OD-a PO OBR.	01	53	-	-	-	-	-	x

025	RAZLIKA DO ZAJA. OD-a	01	53	-	-	-	-	-	x

026	5 % NA GODINE	01	05	-	-	-	-	-	o

027	MINULI RAD	01	10	o	-	-	-	-	o

042	STIMULACIJA2 %(+)	01	09	x	-	-	-	-	o

043	STIMULACIJA3 %(+)	01	09	x	-	-	-	-	o

044	STIMULACIJA4 %(+)	01	09	x	-	-	-	-	o

045	STIMULACIJA5 %(+)	01	09	x	-	-	-	-	o

046	STIMULACIJA2 %(-)	01	09	x	-	-	-	-	o

047	STIMULACIJA3 %(-)	01	09	x	-	-	-	-	o

048	STIMULACIJA4 %(-)	01	09	x	-	-	-	-	o

049	STIMULACIJA5 %(-)	01	09	x	-	-	-	-	o

050	STIMULACIJA2 KN (+)	01	09	x	-	-	-	-	o

051	STIMULACIJA3 KN (+)	01	09	x	-	-	-	-	o

052	STIMULACIJA4 KN (+)	01	09	x	-	-	-	-	o

053	STIMULACIJA5 KN (+)	01	09	x	-	-	-	-	o

054	STIMULACIJA2 KN (-)	01	09	x	-	-	-	-	o

055	STIMULACIJA3 KN (-)	01	09	x	-	-	-	-	o

056	STIMULACIJA4 KN (-)	01	09	x	-	-	-	-	o

057	STIMULACIJA5 KN (-)	01	09	x	-	-	-	-	o

028	BOL. PODUZEćA	02	52	-	x	-	-	-	x

029	BOL. PODUZEćA (-)	02	52	-	x	-	-	-	x

030	BOL. FOND	05	52	-	x	-	-	-	x

031	BOL. FOND (-)	05	52	-	x	-	-	-	x

032	BOL. FOND NJEGA	05	52	-	x	-	-	-	x

033	BOL. FOND NESREćA	05	52	-	x	-	-	-	x

034	BOL. FOND PORODILJ.	05	52	-	x	-	-	-	x

035	BOL. PODUZ. NESREćA	02	52	-	x	-	-	-	x

036	RAZ. DO ZAJ. BOL. FON	05	52	-	x	-	-	-	x

037	PRIJEVOZ (+)	03	53	-	-	-	-	-	x

038	PRIJEVOZ (-)	03	53	-	-	-	-	-	x

039	TOPLI OBROK (+)	03	53	-	-	-	-	-	x

040	TOPLI OBROK (-)	03	53	-	-	-	-	-	x

041	ACC REGRES	04	53	-	-	-	-	-	x


Faze obračuna

Faze obračuna ustvari predstavljaju detaljan opis algoritma obračuna gdje korisnik može provjeriti za svaku vrstu rada ručno da li je dobiveni iznos ispravan te na taj način imati punu kontrolu nad onim što računalo izračunava. Kod ovako kompleksnog i važnog rada kao što je obračun plaća ne može se dozvoliti da ne postoji nikakav način da se točno provjeri i izvrši kontrola dobivenih podataka ako je bilo nekakvih sumnji kod dobivenih rezultata.

To je zapravo kamen spoticanja igrupe ljudi koji smatraju da je automatizirana obrada podataka dosta nesigurna te se kod složenih algoritama ne može provjeriti ispravnost podataka ili barem ne na neki jednostavan način.

Dolje navedene formule nisu ništa drugo nego precizno opisan posao koje računalo uradi za nekolilo desetaka sekundi, a čovjeku bi bili potrebni dani. Njima se korisnik može služiti u toku provjere ispravnosti aplikacije , a kasnije radi provjere nekih sumnjivih rezultata.

Faze obračuna su zapravo pravilnik za obračun plaća nekog poduzeća.

Sve niže navedene formule je moguće u dogovoru s korisnikom prilagoditi njegovim potrebama ako to ne mijenja temeljne izmjene obračuna.

Nazive vrsta rada koje su ovdje navedene je moguće proizvoljno mijenjati iz same aplikacije bez pomoći programera.

vidi 1. Faza obračuna BRUTTO1


1. Faza obračuna BRUTTO1

vidi 2. Faza obračuna NETTO1

DNEV/SAT 1:dnevni redovni rad po satu, vrsta posla 1

(01. režijski tip obračuna po satnini 1)

Gdje je podatak za obračun broj sati rada, koji se množi sa odgovarajućom satninom za tu vrstu posla (a koja se izvlači iz datoteke kadrova), te se tako dobije broj bodova.

netto iznos = BROJ SATI * satnina1 * vrijednost boda * 1,0

DNEV/SAT 2: dnevni redovni rad po satu, vrsta posla 2

(02. režijski tip obračuna 2)

 Sve je isto kao i DNEV/SAT 1 samo što se iz datoteke kadrova izvlači vrsta posla 2 (tj. satnina).

netto iznos = BROJ SATI * satnina2 * vrijednost boda * 1,0

DNEV/UČIN: dnevni redovni rad po učinku

(03. obracun po učinku)

Podatak za obračun je broj bodova koji se dobije iz proizvodnje, a podatak o broju sati rada s kojima je ostvaren taj broj bodova služi samo radi kasnijeg računanja prosjeka od-a. Ova vrsta rada služi za pretvorbu podataka o radu po normi u rad po vremenu.

netto iznos = BROJ BODOVA * vrijednost boda * 1,0

NOĆ/SAT 1: noćni redovni rad po satu, za vrstu posla 1

(01. režijski tip obračuna po satn. 1)

Ulazni podatak za obračun je broj sati rada, iznos se uveća za 1,5 zbog noćnog rada.

netto iznos = BROJ SATI * satnina1 * vrijednost boda * 1,5

NOĆ/SAT 2: noćni redovni rad po satu, za vrstu posla 2

(02. režijski tip obračuna po satn.2)

Identično kao i NOĆ/SAT 1 s razlikom što se satnina odabire za vrstu posla 2. Radi se o slučaju kada je radnik koji je u istom obračunskom razdoblju dio vremena radio na poslu sa jednim brojem bodova , i promijenio vrstu posla te se tako može obračunati za obadvije vrste rada.

netto iznos = BROJ SATI * satnina2 * vrijednost boda * 1,5

NOĆ/UČIN: noćni redovni rad po učinku

(03.  tip obračuna po učinku)

Ulazni podaci su broj sati rada po normi i broj ostvarenih bodova. Za obračun se koristi samo broj bodova dok se broj sati koristi pri računanju prosjeka unazad, 1,5 je uvećanje za noćne uvjete rada.

netto iznos = BROJ BODOVA * vrijednost boda * 1,5

PREKOVREMENI: prekovremeni rad, po danu ili noći, po satu ili  normi

(03. obračun po učinku)

To je kombinacija više tipova obračuna, ali se zbog lakšeg unosa podataka svodi na obračun po učinku.

Ulazni podaci su:

a.) broj sati prekovremenog rada u režiji (po noći i po danu),  korisnik ručnim proračunom dolazi do broja bodova kao ...

broj bodova= BROJ SATI (dan) * satnina + broj sati (noć) * satnina * 1,5

(Uvećanje za 1,5 je zbog noćnog rada.)

b.)broj sati rada u normi i broj ostvarenih bodova za te sate

broj bodova = BROJ BODOVA (dan) + BROJ BODOVA (noć) * 1,5

(Uvećanje za 1,5 je zbog noćnog rada.)

Ukupan broj bodova koji će korisnik upisati je zbroj pod a.) i b.):

netto iznos = UKUPNO BODOVA * vrijednost boda * 1,5

(Uvecanje za 1,5 je zbog prekovremenog rada.)

!! Korisnik upisuje samo broj sati i broj bodova.

ZASTOJ STROJA:  radnik radi po učinku ima zastoj zbog kvara stroja

(01. režijski obračun po satn. 1)

Ulazni podatak za obračun je broj sati zastoja.

netto iznos = BROJ SATI ZASTOJA * satnina * vrijednost boda * 1,0

DRŽAVNI. PRAZ.: sati državnog praznika

(06. obračun po prosjeku iz redovnog rada)

Ulazni podatak za obračun je broj sati praznika. Javljaju se dva slučaja:

1. Ako je radnik u tekućem obračunskom razdoblju radio barem jedan sat u vrstama radova :

001   DNEV/SAT 1

002   DNEV/SAT 2

003   DNEV/UČIN

004   NOĆ/SAT 1        	005   NOĆ/SAT 2

006   NOĆ/UČIN

tada se netto iznos računa kao ...

 netto iznos = (Σ KN / Σ sati) * SATI PRAZNIKA * 1,0

2. Ako radnik nije radio niti jedan sat u gore navedenim vrstama radova  tada je...

netto iznos = BROJ SATI PRAZNIKA * satnina 1 * vrijednost boda * 1,0

RAD NA DRŽAV. PRAZ.:

(01. režijski obračun 1)

Ulazni podatak za obračun je broj sati rada na državni praznik.

netto iznos = BROJ SATI RADA * satnina 1 * vrijednost boda * 1,5

PLAĆENI DOPUST :

(04. obračun tipa dopust)

Ulazni podaci za obračun su broj sati dopusta i prosjek KN/sat iz prethodnog obračunskog razdoblja (ili više razdoblja).

Kod izračunavanja prosjeka KN/sat, zbroje se svi netto iznosi za određene vrste rada i rezultat se podijeli sa njihovim zbrojem sati (taj prosjek računa računalo).

KN/sat = suma KN(	001  DNEV/SAT 1

002  DNEV/SAT 2

003  DNEV/UČIN

004  NOĆ/SAT 1

005  NOĆ/SAT 2

006  NOĆ/UČIN

007  PREKOVREMENI

009  DRŽAVNI PRAZ.

010  RAD NA DRŽAV. PRAZ.

026  5% NA GODINE

015  ZAJAMČENI DOHODAK

019  STIMULAC. %(+)

020  STIMULAC. %(-)

021  STIMULAC. KN(+)

022  STIMULAC. KN(-)

042  STIMULAC. %(+)

043  STIMULAC. %(+)

044  STIMULAC. %(+)

045  STIMULAC. %(+)

046  STIMULAC. %(-)

047  STIMULAC. %(-)

048  STIMULAC. %(-)

049  STIMULAC. %(-)

050  STIMULAC. KN(+)

051  STIMULAC. KN(+)

052  STIMULAC. KN(+)

053  STIMULAC. KN(+)

054  STIMULAC. KN(-)

055  STIMULAC. KN(-)

056  STIMULAC. KN(-)

057  STIMULAC. KN(-)      ) /  Σ SATI

Postupak je identičan pri uzimanju u račun više obračunskih razdoblja. Korisnik  moze sam određivati za koliko će se obračunskih razdoblja računati prosjek OD-a!!! (podaci o tome nalaze se u datoteci vrsta rada)

netto iznos = prosjek KN/sat * BROJ SATI DOPUSTA

!! Ako nema podataka o prethodnim razdobljima uzima se kao 001 dnev/sat 1.

OPRAVDANI IZOSTANAK:

(01. režijski obračun 1)

Ulazni podatak je broj sati izostanka. Koficijent uvećanja je 0,0 tako da je netto iznos uvijek nula, ali sati izostanka moraju biti evidentirani u izvještajima.

netto iznos = BROJ SATI IZOSTANKA * satnina * vrijednost boda * 0,0

NEOPR. IZOSTANAK:

(01. režijski obračun 1)

Slučaj je isti kao sa opravdanim izostankom

netto iznos = - BROJ SATI IZOSTANKA * satnina * vrijednost boda * 0,0

⇒ Broj sati je potrebno unijeti sa negativnim predznakom.

ZNG/MUP: zbor narodne garde, ministarstvo unutarnjih poslova

(01. režijski obračun 1)

Ulazni podatak je broj sati izostanka.

netto iznos = BROJ SATI * satnina 1 * vrijednost boda * 1,0

ZAJAMČENI DOHODAK: to je zapravo radnik na "čekanju"

(07. Čekanje)

Slučajevi koji se mogu pojaviti:

   	1. Radnik je invalid

1.1. Radnik je invalid II kategorije, on inače ima samo pola fonda sati

netto iznos = (fond sati/2) * satnina 1 * vrijednost boda * 1,0

⇒ Kod proracuna vrste rada  5 % na godine, on ima pravo na taj dio

dohotka ako je stekao uvjete (starost ili staž), za razliku od neinvalida.

1.2. Radnik je invalid III kategorije, ima puni fond sati

 	netto iznos = fond sati * satnina * vrijednost boda * 1,0

Uvjeti za 5 % su kao kod invalida II kategorije.

2. Normalno zdrav radnik na čekanju

Dobije zakonom zajamceni osobni dohodak.

netto iznos = zajamceni OD

Podaci o tome da li je radnik na čekanju, invalid II tj. III kategorije se izvlače iz datoteke kadrova.

GOD. ODMOR:

(04. obračun tipa dopust)

Obračun je isti kao i kod plačenog dopusta. Ulazni podatak je broj sati godišnjeg odmora.

netto iznos = BROJ SATI * prosjek KN/sat

Prosječan iznos hrvatskih dinara po satu se računa kao u vrsti rada plačeni

dopust.

KN/sat = suma KN(	001  DNEV/SAT 1

002  DNEV/SAT 2

003  DNEV/UČIN

004  NOĆ/SAT 1

005  NOĆ/SAT 2

006  NOĆ/UČIN

007  PREKOVREMENI

009  DRŽAVNI PRAZ.

010  RAD NA DRŽAV. PRAZ.

026  5% NA GODINE

015  ZAJAMČENI DOHODAK

019  STIMULAC. %(+)

020  STIMULAC. %(-)

021  STIMULAC. KN(+)

022 STIMULAC. KN(-)

        	042  STIMULAC. %(+)

043  STIMULAC. %(+)

044  STIMULAC. %(+)

045  STIMULAC. %(+)

046  STIMULAC. %(-)

047  STIMULAC. %(-)

048  STIMULAC. %(-)

049  STIMULAC. %(-)

050  STIMULAC. KN(+)

051  STIMULAC. KN(+)

052  STIMULAC. KN(+)

053  STIMULAC. KN(+)

054  STIMULAC. KN(-)

055  STIMULAC. KN(-)

056  STIMULAC. KN(-)

057  STIMULAC. KN(-)      ) /  suma SATI

ZAOSTACI: ispravke iz prethodnog obračunskog razdoblja.

(51 ručni obračun)

Kod ove vrste rada racunalo ništa ne računa nego korisnik ručno unosi sve podatke.

Mogu se unositi: sati, satnina, bodovi, netto iznos.

ODBICI: razne ispravke iz prethodnog obračunskog razdoblja.

Isto kao i zaostaci, samo što se mora omogućiti i unos negativnih sati (sa predznakom minus).

STIMULAC. %(+) :

(09 stimulacija u %)

Ulazni podatak je % npr. 10%, 20%, koji se primjenjuje na slijedece  vrste posla.

        %

       ----- * suma KN (	001    DNEV/SAT 1

       100	002    DNEV/SAT 2

 	003    DNEV/UČIN

                                  	004    NOĆ/SAT 1

          	005    NOĆ/SAT 2

          	006    NOĆ/UČIN

          	007    PREKOVREMENI

010    RAD NA DRŽAV. PRAZ.  ) = netto iznos

STIMULAC. %(-):

(09 stimulacija u %)

Sve isto kao kod pozitivne stimulacije samo što je konačan iznos negativan tj. to je destimulacija.

STIMULAC. KN (+): pozitivna stimulacija u hrvatskim dinarima

(53 ručni obračun)

Korisnik direktno upisuje netto iznos stimulacije.

STIMULAC. KN (-): identicno kao pozitivna stimulacija.

      (53 ručni obračun)

INV III KAT.:

(52 ručni obračun)

Slucaj obračuna kada je invalid III kategorije prije radio na vrsti posla sa većim brojem bodova pa je kasnije premješten na radno mjesto sa manjim brojem bodova.

Radnik se inače normalno obračunava po svim vrstama radova samo mu se kod ove vrste rada ručno upiše u polje za netto iznos onolika svota koja je potrebna da bi radnik imao netto iznos kao sa vrstom posla prije premještaja.

Korisnik upisuje samo brutto iznos.

RAZLIKA OD-A: razlika OD-a po konačnom obračunu

(53 ručni obračun)

Ulazni podatak je samo brutto iznos, unosi ga korisnik.

RAZLIKA DO ZAJ. OD-a: iznos koji nedostaje do zajamčenog OD-a

(53 ručni obračun)

Upisuje se samo BRUTTO IZNOS.

5% NA GODINE:

(05 obračun tipa 5 % na godine)

Radnik ima pravo na 5 % iznosa na netto1 osobni dohodak kada navrši određeni broj godina staža ili starosti (različito za žene i muškarce).

Na taj postotak ima pravo od datuma stjecanja prava pa do kraja radnog staža tj. odlaska u mirovinu.

Podaci o godinama se izvlače iz datoteke kadrova. Radnici koji su na čekanju nemaju pravo na 5%, osim ako su invalidi II ili III kat.

   	0,05 * suma KN ( 	001   DNEV/SAT 1

002   DNEV/SAT 2

003   DNEV/UČIN

004   NOĆ/SAT 1

005   NOĆ/SAT 2

006   NOĆ/UČIN

007   PREKOVREMENI

009   DRŽAVNI PRAZ.

010   RAD NA DRŽAV. PRAZ.

015   ZAJAMČENI DOHODAK

019   STIMULAC. %(+)

020   STIMULAC. %(-)

021   STIMULAC. KN(+)

022   STIMULAC. KN(-)

        	042  STIMULAC. %(+)

043  STIMULAC. %(+)

044  STIMULAC. %(+)

045  STIMULAC. %(+)

046  STIMULAC. %(-)

047  STIMULAC. %(-)

048  STIMULAC. %(-)

049  STIMULAC. %(-)

050  STIMULAC. KN(+)

051  STIMULAC. KN(+)

052  STIMULAC. KN(+)

053  STIMULAC. KN(+)

054  STIMULAC. KN(-)

055  STIMULAC. KN(-)

056  STIMULAC. KN(-)

057  STIMULAC. KN(-)

               	023   INV. III KAT.                     ) = netto iznos

Uvjeti za 5 %:

žene 	- 25 godina staža   	       muškarci 	- 30 godina staža

         	- 50 godina starosti	         	- 55 godina starosti

MINULI RAD:  0,5 % na svaku godinu radnog staža

(10 obračun tipa minuli rad)

Ovdje se automatski iz datoteke kadrova izračuna broj godina staža i za svaku se dobije 0,5 % te se taj postotak primjenjuje na slijedeće vrste rada. Zakon propisuje da je maksimalan postotak 15 % te da radnik iako po godinama ima i više od 15 % može dobiti samo 15,00.

                 godine staza * 0,5

            (--------------------------- ) * suma KN (	001   DNEV/SAT 1

                      100	       	002   DNEV/SAT 2

       	003   DNEV/UČIN

   	004   NOĆ/SAT 1

     	005   NOĆ/SAT 2

                    	006   NOĆ/UČIN

     	007   PREKOVREMENI

 	    	                              	   	008   ZASTOJ STROJA

                   	009   DRžAVNI PRAZ.

                    	010   RAD NA DRŽAV. PRAZ.

                    	026   5% NA GODINE

                    	014   ZNG/MUP

                    	015   ZAJAMČENI DOHODAK

               	     	019   STIMULAC. %(+)

                    	020   STIMULAC. %(-)

                    	021   STIMULAC. KN(+)

                    	022   STIMULAC. KN(-)

        	042  STIMULAC. %(+)

043  STIMULAC. %(+)

044  STIMULAC. %(+)

045  STIMULAC. %(+)

046  STIMULAC. %(-)

047  STIMULAC. %(-)

048  STIMULAC. %(-)

049  STIMULAC. %(-)

050  STIMULAC. KN(+)

051  STIMULAC. KN(+)

052  STIMULAC. KN(+)

053  STIMULAC. KN(+)

054  STIMULAC. KN(-)

055  STIMULAC. KN(-)

056  STIMULAC. KN(-)

057  STIMULAC. KN(-)      ) =  netto iznos

STIMULAC. %(+):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. %(+):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. %(+):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. %(+):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. %(-):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. %(-):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. %(-):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. %(-):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. %(-):

(09 stimulacija u %)

STIMULAC. KN(+):

(53 ručni obračun)

STIMULAC. KN(+):

(53 ručni obračun)

STIMULAC. KN(+):

(53 ručni obračun)

STIMULAC. KN(+):

(53 ručni obračun)

STIMULAC. KN(-):

(53 ručni obračun)

STIMULAC. KN(-):

(53 ručni obračun)

STIMULAC. KN(+):

(53 ručni obračun)

STIMULAC. KN(-):

(53 ručni obračun)


2. Faza obračuna NETTO1

vidi 3. Faza obračuna NETTO2

Osnovica za proračun netto1 iznosa je brutto1 iznos. Na brutto1 iznos se primjenjuju stope  doprinosa iz dohotka.

Korisniku je omogućeno:

- da može sam dodavati nove doprinose

- da može određivati stope za njih

- da može mijenjati postojeće stope prije nekog obračunskog razdoblja

Postupak rada kod obračuna doprinosa je sljedeći, potrebno je ažurirati novi doprinos u datoteci  doprinosa sa novom šifrom (šifra mora biti jednoznačna za svaki porez, o tome računalo vodi kontrolu).

Stope doprinosa se u praksi donose na duži period te se ovdje ne zadaje vremenski period trajanja nego se izmjeni doprinos kada dođe do izmjene, ili ažurira novi ako se pojavi novi doprinos.

Dalje računalo preuzima kompletan posao oko doprinosa, obračunavanja, kontrole, izvještaji ...

Program kad obračaunava pojedinog radnika "gleda" u datoteku doprinosa te tom radniku za svaki tamo evidentirani doprinos:

iznos =  Σ (stopa poreza * brutto11) / 100

Netto1 = brutto1 - iznos doprinosa iz dohotka

Doprinose na dohodak se  obračunavaju u zadnjoj  fazi.


3. Faza obračuna NETTO2

vidi 4. Faza obračuna PRORAČUN OBUSTAVA

Netto2 iznos proračunavamo iz netto1 iznosa tako da mu dodamo sve naknade tj. sva bolovanja.

Netto2 iznos nam služi kao osnovica za obračun obustava.

Bolovanja su kategorija gdje se i kod ručnog obračuna nezna neko točno pravilo za obračun iznosa te se  ovdje dopušta korisniku da ručno upisuje željeni iznos za bolovanje i broj sati bolovanja.

BOL. PODUZEĆA: bolovanja do mjesec dana

(53 ručni obračun)

Ulazni podaci koje korisnik upisuje su sati i brutto iznos, program ostala polja ne računa, tj. za ovu vrstu rada računalo ništa ne računa.

BOL. PODUZEĆA (-): ispravak bolovanja na  prethodno razdoblje

(53 ručni obračun)

Ulazni podaci koje korisnik upisuje su sati i netto iznos, program ostala polja ne računa, tj. za ovu vrstu rada racunalo ništa ne računa.

⇒ Vrijednosti koje su negativne je potrebno unijeti sa predznakom minus.

BOL. FOND: bolovanja preko 30 dana

(53 ručni obračun)

Bolovanja za djecu, čuvanje trudnoće, trudničko bolovanje, bolovanje invalida.

Ulazni podaci koje korisnik upisuje su sati i brutto  iznos, program ostala polja ne računa, tj. za ovu vrstu rada računalo ništa ne računa.

BOL. FOND(-): bolovanja preko 30 dana

(53 ručni obračun)

Bolovanja za djecu, čuvanje trudnoće, trudničko bolovanje, bolovanje invalida.

Ulazni podaci koje korisnik upisuje su sati i brutto iznos, program ostala polja ne računa, tj. za ovu vrstu rada računalo ništa ne računa.

BOL. FOND NJEGA

(53 ručni obračun)

BOL. FOND NESRECA

(53 ručni obračun)

BOL. FOND PORODILJSKI

(53 ručni obračun)

BOL. PODUZ. NESREĆA

(53 ručni obračun)

RAZLIKA DO ZAJ. BOL. FOND

(53 ručni obračun)

⇒ Napomena: prilikom dodavanja novih vrsta rada tipa bolovanja bolovanja poduzeća i bolovanja fonda računalo razlikuje prema tipu vrste rada "02" i "03".


4. Faza obračuna PRORAČUN OBUSTAVA

vidi 5. Faza obračuna NETTO IZNOS ZA ISPLATU

Osnovica za proračun obustava je netto2 iznos, tj. netto1 iznos uvečan za sva bolovanja.

Obustave su u postocima i paušalu.

Korisniku je omogućeno:

- dodavanje novih obustava i izmjene postojećih, te njihovih stopa

ČLANARINA SINDIKATA:

Ulazni podatak je % članarine, postotak se može ažurirati. Trenutni % je 0,6.

               %

iznos obustave = netto2 iznos *  ------

              100

POREZ NA DOHODAK:

U narodnim novinama se objavljuje uredba o porezu na dohodak i drugih primanja. Stope su progresivne.

tabela je samo kao primjer, svaka nova skala može se jednostavno ažurirati kao na papiru.

Red.br.	Iznos > x min.pl.	Iznos <= x min. pl.	Paušalni iznos	Stopa	Stopa na sve DA/NE

1.	0	3	0	25 %	DA

2.	3	999	0	35 %	NE

4.

5.

...

Korisniku je omogučeno da može u datoteci skala poreza ažurirati promjene skale.

U datoteci je za svaki red skale potrebno odrediti: iznos preko , iznos do , paušalni iznos, stopu poreza i oznaku da li se stopa primjenjuje na cijeli iznos ili samo na dio za koji je premašen prag određenog reda skale.

Postupak koje računalo izvodi je kao i kod ručnog rada, uzima brutto2 iznos radnik i smješta ga u jedan od razreda skale poreza, tada prema podacima iz te skale izračunava postotak i dodaje paušal da dobije porez.

U slučajevima kada neki radnici ne podliježu porezu na primanja (iz bilo kojeg razloga npr. zakonom se zaštite porodilje i sl.), potrebno je nakon obračuna u sumarnim rezultatima obračuna izmijeniti iznos poreza na nulu i za tu vrijednost povećati iznos za isplatu.


5. Faza obračuna NETTO IZNOS ZA ISPLATU

vidi 6. Faza obračuna BRUTTO2 IZNOS

Osnovica za proračun netto iznosa za isplatu je netto2 iznos (tj. netto1 iznos).

 Sam proračun se može izraziti formulom:

                      	+ brutto1 iznos

- doprinosi

------------------------------

= netto1 iznos

 -  obustave (članarine, samodoprinosi, državni porez)

+ materijalni troškovi (topli obrok ..)

+ regres

 -  krediti

-------------------------------

= netto iznos za isplatu

Materijalni troškovi (spada u vrste rada):

PRIJEVOZ (+): naknada prijevoza

(53 ručni obračun)

Upisuje se samo iznos.

PRIJEVOZ (-): ispravak naknade prijevoza

(53 ručni obračun)

Upisuje se samo negativan iznos.

TOPLI OBROK (+): naknada za topli obrok

(53 ručni obračun)

Upisuje se samo iznos.

TOPLI OBROK (-): ispravak naknade za topli obrok

(53 ručni obračun)

Upisuje se samo iznos.

Regres (spada u vrste rada):

ACC REGRES: to je nekadasnji K-15

(53 ručni obračun)

Tu se samo upisuje iznos.

Na platnoj vrećici se ispišu sve vrste isplata tj. iznosa koje radnik može imati.

- iznos u bonovima

- iznos u gotovini

- iznos na tekući račun

- iznos na štednu knjižicu

Korisnik će za određeno obračunsko razdoblje ažurirati % iznosa u bonovima, % iznosa u gotovini, a ostatak se isplaćuje na tekući ili šted. knjižicu.

 Ako radnik nema tekući ili šted. knjižicu tada mu se i taj ostatak isplaćuje u gotovini.


6. Faza obračuna BRUTTO2 IZNOS

vidi Tipovi obračuna - algoritma

Brutto2 iznos je izračunavanje poreza na dohodak poduzeća.

Svi iznosi brutto1 radnika se zbroje i na taj iznos prilikom pokretanja obračuna doprinosa na dohodak poduzeća se izračunavaju ti doprinosi koji su evidentirani u datoteci doprinosa sa šiframa.

iznos poreza na dohodak = (Σ brutto1 * stopa pojedinog doprinosa) / 100

brutto2 = Σ brutto1 + Σ suma poreza na dohodak


Tipovi obračuna - algoritma

Svaka vrsta rada bilo da već postoji sistemski ili je otvorena od strane korisnika ima pridružen tip obračuna. Preko tipa obračuna se precizno određuje algoritam za obračun svake vrste rada.

Pojedini tip obračuna može naravno imati više različitiih vrsta rada koje se zbog svojih zajedničkih karakteristika mogu obračunavati po istom algoritmu.

Režijski obračun po satnini 1

Ulazni podatak je broj sati rada.

BROJ SATI * satnina 1 * vrijed. boda * koficij. = netto iznos

Režijski obračun po satnini 2

Ulazni podatak je broj sati rada.

BROJ SATI * satnina 2 * vrijed. boda * koficij. = netto iznos

Obračun po učinku

Ulazni podatak je broj bodova za određeni izvršeni rad.

BROJ BODOVA * vrijed. boda * koeficij. = netto iznos

Ulazni podatak broj sati rada u normi je potreban radi kasnijeg računanja prosjeka.

Obračun tipa dopust

Ulazni podatak je broj sati koji se množi sa KN/sati, a što je prosjek iz jednog ili više prethodnih obračunskih razdoblja.

Korisniku je omogučeno da sam određuje broj obračunskih razdoblja unazad za prosjek i to za svaku pojedinačnu vrstu rada koja koristi prosjek.

BROJ SATI *  KN/sat * koeficijent = netto iznos

KN/sat = suma KN(	001  DNEV/SAT 1

002  DNEV/SAT 2

003  DNEV/UČIN

004  NOĆ/SAT 1

005  NOĆ/SAT 2

006  NOĆ/UČIN

007  PREKOVREMENI

009  DRŽAVNI PRAZ.

010  RAD NA DRŽAV. PRAZ.

026  5% NA GODINE

015  ZAJAMČENI DOHODAK

019  STIMULAC. %(+)

020  STIMULAC. %(-)

021  STIMULAC. KN(+)

022  STIMULAC. KN(-)

042  STIMULAC. %(+)

043  STIMULAC. %(+)

044  STIMULAC. %(+)

045  STIMULAC. %(+)

046  STIMULAC. %(-)

047  STIMULAC. %(-)

048  STIMULAC. %(-)

049  STIMULAC. %(-)

050  STIMULAC. KN(+)

051  STIMULAC. KN(+)

052  STIMULAC. KN(+)

053  STIMULAC. KN(+)

054  STIMULAC. KN(-)

055  STIMULAC. KN(-)

056  STIMULAC. KN(-)

057  STIMULAC. KN(-)      ) /  suma SATI

U slučaju da iz bilo kojeg razloga nema podataka za KN/sat uzet će se tip obracuna 01) režijski obračun po satnini 1.

BROJ SATI * satnina * vrijednost boda * koefic. = netto izns

na godine

Korisnik ne unosi podatke. Ulazni podatak se automatski povlači iz datoteke kadrova, a to je provjera da li radnik ima pravo na 5%.

Ako je radnik na čekanju, bez obzira da li je stekao uvjete po godinama neće mu se pridodati iznos za 5%, invalidi na čekanju imaju pravo na 5%.

Ako radnik ima pravo na 5 % on se računa :

   	0,05 * suma KN (  	001   DNEV/SAT 1

002   DNEV/SAT 2

003   DNEV/UČIN

004   NOĆ/SAT 1

005   NOĆ/SAT 2

006   NOĆ/UČIN

007   PREKOVREMENI

009   DRŽAVNI PRAZ.

010   RAD NA DRŽAV. PRAZ.

015   ZAJAMČENI DOHODAK

019   STIMULAC. %(+)

020   STIMULAC. %(-)

021   STIMULAC. KN(+)

022   STIMULAC. KN(-)

042  STIMULAC. %(+)

043  STIMULAC. %(+)

044  STIMULAC. %(+)

045  STIMULAC. %(+)

046  STIMULAC. %(-)

047  STIMULAC. %(-)

048  STIMULAC. %(-)

049  STIMULAC. %(-)

050  STIMULAC. KN(+)

051  STIMULAC. KN(+)

052  STIMULAC. KN(+)

053  STIMULAC. KN(+)

054  STIMULAC. KN(-)

055  STIMULAC. KN(-)

056  STIMULAC. KN(-)

057  STIMULAC. KN(-)

023   INV. III KAT.                     ) = netto iznos

Obračun po prosjeku iz redovnog rada

(Slučaj kao kod državnog praznika.)

a) Ulazni podatak je broj sati koji se mnozi sa KN/sati, a to je prosjek za redovne vrste rada kojih je radnik stvarno prisutan na poslu.

      ( suma KN / suma sati rada ) * BROJ SATI * koeficijent = netto iznos

             Vrste rada za koje ulaze u prosjek:

001   DNEV/SAT 1

002   DNEV/SAT 2

003   DNEV/UČIN

004   NOĆ/SAT 1

005   NOĆ/SAT 2

006   NOĆ/UČIN

b) U slučaju da radnik nema sate u redovnom radu (gore navedene vrste rada) netto iznos se računa kao tip obračuna 01) režijski tip 1

BROJ SATI * satnina * vrijednost boda * koefic. = netto iznos

Čekanje

Korisnik ništa ne unosi. program prvo provjerava da li je radnik na čekanju (što se evidentira u datoteci dradnika), a zatim ga smješta u jednu od kategorija:

- invalid II kategorije

(fond sati/2) * satnina 1 * vrijednost boda * koef.=netto iznos

- invalid III kategorije

fond sati * satnina 1 * vrijed. boda * koef. = netto iznos

- neinvalid

zajamčeni OD = netto iznos

Stimulacija u %

Ulazni podatak je % (može biti u plusu i minusu):

         %

       ----- * suma KN (	001    DNEV/SAT 1

       100	     	002    DNEV/SAT 2

      	003    DNEV/UČIN

                                    	004    NOĆ/SAT 1

 	005    NOĆ/SAT 2

          	006    NOĆ/UČIN

          	007    PREKOVREMENI

          	010    RAD NA DRŽAV. PRAZ.  ) = netto iznos

Minuli rad

Iz datoteke kadrova se izračuna broj godina staža te se za svaku dobije 0,5% na iznose iz sljedećih vrsta rada:

               godine staza * 0,5

            (--------------------------- ) * suma KN (	001   DNEV/SAT 1

            100	       	002   DNEV/SAT 2

       	003   DNEV/UČIN

   	004   NOĆ/SAT 1

     	005   NOĆ/SAT 2

                    	006   NOĆ/UČIN

     	007   PREKOVREMENI

 	    	                                 	008   ZASTOJ STROJA

                   	009   DRžAVNI PRAZ.

                    	010   RAD NA DRŽAV. PRAZ.

                    	026   5% NA GODINE

                    	014   ZNG/MUP

                    	015   ZAJAMČENI DOHODAK

              	      	019   STIMULAC. %(+)

                    	020   STIMULAC. %(-)

                    	021   STIMULAC. KN(+)

                    	022   STIMULAC. KN(-)

042  STIMULAC. %(+)

043  STIMULAC. %(+)

044  STIMULAC. %(+)

045  STIMULAC. %(+)

046  STIMULAC. %(-)

047  STIMULAC. %(-)

048  STIMULAC. %(-)

049  STIMULAC. %(-)

050  STIMULAC. KN(+)

051  STIMULAC. KN(+)

052  STIMULAC. KN(+)

053  STIMULAC. KN(+)

054  STIMULAC. KN(-)

055  STIMULAC. KN(-)

056  STIMULAC. KN(-)

057  STIMULAC. KN(-)    	) = netto iznos

⇒ Postotak se ograničava maksimumom od 15 % (prema zakonu).

Potrebno je da radnik ima na dan početka obračunskog razdoblja punu godinu staža da bi za nju dobio 0,5%.

Ručni obračun

Kod ovog tipa obračuna računalo ništa ne računa nego korisnik unosi podatke u sva polja određene vrste rada za koju je pridružen taj tip obračuna.

Šifre >= 50 su ručnog tipa, razlikuju se samo u broju ponuđenih kolona za upis. Kod tipa obracuna 50 dozvoljeni podaci za upis su:

postotak, sati, satnina, bodovi, netto iznos.

Ručni obračun

Dozvoljeni ulazni podaci su: sati, satnina, bodovi, netto

Ručni obračun

Dozvoljeni ulazni podaci su: sati, netto iznos.

Ručni obračun

Dozvoljeni ulazni podaci su:  netto iznos.


Tipovi vrsta rada

Svaka vrsta rada se smješta u jednu skupinu. Skupine se formiraju zavisno od toga da li njihovi iznosi formiraju:

     01.- brutto11

     02.- bolovanje poduzeće

     03.- bolovanje fond

     04.- materijalni troškovi

     05.- regres

Kojoj skupini pripada pojedina vrsta rada vidi se u tabeli vrsta rada u koloni koja označava tip vrste rada, ta podjela je jednako bitna kod samog obračuna kao i kod izrade izvještaja.


Zavisnosti vrsta rada

Međusobne zavisnosti vrsta rada, koje vrste rada zavise od drugih, a koje ne.

Zavisnosti se mogu regulirati preko tabele zavisnosti.

----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Šifra	Vrsta rada 	       Tip vrste rada      Tip obračuna	Opis zavisnosti vrste rada

----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

001	DNEV/SAT 1      	01	01	ne zavisi od drugih vrsta rada, podaci su broj sati i satnina

002	DNEV/SAT 2	01	02	ne zavisi, slično kao i 001 vrsta rada

003	DNEV/UčIN	01	03	ne zavisi, potrebni podaci : broj bodova, vrijednost boda i broj sati

004	NOć/SAT 1	01	01	ne zavisi, kao i 001 samo je koeficijent 1,50

005	NOć/SAT 2	01	02	ne zavisi, kao i 002 samo je koeficijent 1,50

006	NOć/UčIN	01	03	ne zavisi, kao i 003 samo je koeficijent 1,50

007	PREKOVREMENI	01	03	ne zavisi, slično kao i 003 i 006

008	ZASTOJ STROJA	01	01	ne zavisi, slično kao 001

009	DRžAVNI PRAZNIK	01	06	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006 zbog prosjeka,

ako nema podataka onda kao 001

010	RAD NA DRžAV. PRAZ.	01	01	ne zavisi, kao 001 samo drugi koeficijent

011	PLAćENI DOPUST   	01	04	zavisi prosjek unazad n razdoblja za vrste rada 001, 002, 003, 004,

005, 006, 007, 009, 010, 026, 015, 019, 020, 021, 022

012	OPRAVD. IZOSTANAK	01	01	ne zavisi

013	NEOPR. IZOSTANAK	01	01	ne zavisi

014	ZNG/MUP	01	01	ne zavisi

015	ZAJAMčENI DOHODAK	01	07	ako se radi o inval. onda slično kao 001, a inače se uzima zajamčeni doh.

016	GODIšNJI ODMOR	01	04	zavisi kao i 011 plaćeni dopust

017	ZAOSTACI	01	51	ne zavisi

018	ODBICI	01	51	ne zavisi

019	STIMULACIJA %(+)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

020	STIMULACIJA %(-)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

021	STIMULACIJA KN (+)	01	53	ne zavisi

022	STIMULACIJA KN (-)	01	53	ne zavisi

023	INV. III KATEGORIJE	01	53	ne zavisi

024	RAZLIKA. OD-a PO OBR.	01	53	ne zavisi

025	RAZLIKA DO ZAJA. OD-a	01	53	ne zavisi

026	5 % NA GODINE	01	05	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 009,

010, 015, 016, 017, 018, 019, 020, 021, 022, 023

027	MINULI RAD	01	10	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 008,

009, 010, 026, 014, 015, 019, 020, 021, 022,

042	STIMULACIJA2 %(+)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

043	STIMULACIJA3 %(+)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

044	STIMULACIJA4 %(+)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

045	STIMULACIJA5 %(+)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

046	STIMULACIJA2 %(-)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

047	STIMULACIJA3 %(-)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

048	STIMULACIJA4 %(-)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

049	STIMULACIJA5 %(-)	01	09	zavisi od 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007, 010

050	STIMULACIJA KN (+)	01	53	ne zavisi

051	STIMULACIJA KN (+)	01	53	ne zavisi

052	STIMULACIJA KN (+)	01	53	ne zavisi

053	STIMULACIJA KN (+)	01	53	ne zavisi

054	STIMULACIJA KN (-)	01	53	ne zavisi

055	STIMULACIJA KN (-)	01	53	ne zavisi

056	STIMULACIJA KN (-)	01	53	ne zavisi

057	STIMULACIJA KN (-)	01	53	ne zavisi


Pojmovi

Opis pojmova koji se pojavljuju u obračunu plaće.

Radno mjesto tj. vrsta posla

- svako radno mjesto je vrednovano sa određenim brojem bodova, taj broj bodova se odnosi na jedan obračunski mjesec.

Dijeljenjem broja bodova sa prosječnim mjesečnim godišnjim brojem sati se dobije SATNINA tj. broj bodova po satu za rad u režiji za tu vrstu posla.

Vrijednost boda

- je jedinstvena i određuje se na nivou poduzeća

Prosječni mjesečni godišnji fond sati

- određuje se zakonom, može i nekoliko godina biti isti

Naknade

- to su sva bolovanja

Obustave

- porez na dohodak, osnovica je dohodak minus doprinosi

- samodoprinosi, osnovica je netto2

- članarine, osnovica je netto2

- krediti, oduzimaju se od netto iznosa za isplatu

Materijalni trošak

- prijevoz

- topli obrok i dr.

(ne ulaze u brutto1 i netto2 tako da se na njih ne obračunavaju ni porezi ni obustave)

Regres

- K15

Redovni rad

- sve osim naknada, materijalnih troškova i regresa

Brutto1 iznos

- zbroj  iznosa svih vrsta rada osim naknada, materijalnih troškova i regresa

Brutto1 je podloga za obračun doprinosa tj. za brutto OD:

Netto2 iznos

- netto1 iznos uvećan za sva bolovanja, podloga je za obračun obustava

Brutto2 iznos

- brutto1 iznos uvećan za poreze na dohodak


Popis izvještaja

Platni listići

Platni listić sadrži podatke:

- sve obračunate vrste rada sa stopama i iznosom

- obračunati doprinosi dohotka, brutto2

- bolovanja tj. naknade, netto2

- materijalni troškovi

- obustave

- načini isplate sa iznosima

- ukupno za isplatu

Ispis za cijelo poduzeće po mjestima  troška (radna jedinica), svi radnici abecedno

Ispis za pojedina mjesta troška, svi radnici abecedno

Platni listić za pojedinog radnika (upis šifre radnika)

Rekapitulacije po djelatnicima

Ukupna rekapitulacija za poduzeće  za određeno obračunsko razdoblje

Rekapitulacija za pojedinačno mjesto troška za određeno obračunsko razdoblje

Doprinosi

Izvještaj doprinosa (pod b.) je u stvari prilog rekapitulaciji poduzeća

Lista svih doprinosa sa pridruženim stopama

Potpisna lista OD-a

Potpisna lista služi kao što samo ime kaže da bi se na nju potpisao svaki radnik prilikom primanja plaće.

Popisna lista OD-a

Popisna lista je samo specifikacija blagajni i isplatama.

Nalozi za isplatu, za obračunsko razdoblje, sortirano  po mjestima troška, radnici abecedno

Tekući račlun, za obračunsko razdoblje, sortirano po mjestima troška, radnici abecedno

Isplata u gotovini, za obračunsko razdoblje, sortirano po mjestima troška, radnici abecedno

Isplata u bonovima, za obračunsko razdoblje, sortirano po mjestima troška, radnici abecedno

Kartica knjiženja OD-a

Kod ispisa ovog izvještaja je potrebno izabrati samo godinu, a ne obračunsko razdoblje svaki radnik je na jednoj stranici, a ispisuju se svi podaci iz tražene godine

a) Cijelo poduzeće po mjestima troška, svi radnici abecedno

b) Pojedinačno za mjesto troška, svi radnici abecedno

c) Pojedinačno po radniku (upis matičnog broja )

Rekapitulacija poduzeća

Sumarni podaci za brutto1, netto2, brutto2, poreze, obustave i dr. na nivou poduzeća.

Liste rezultata obračuna

 Rezultati obračunatih vrsta rada

 Sumarni rezultati obračuna

 Obračunati porezi i doprinosi

Obračunske liste

 Vrste rada

 Obračunska razdoblja

 Žiro-računi

 Tipovi obračuna

 Tipovi vrsta rada

Kadrovska evidencija

 Skraćeni podaci o djelatnicima

 Matični karton djelatnika - detaljno

 Ispis radnih mjesta

 Popis radnih mjesta i broj djelatnika

 Djeca djelatnika

 Otišli radnici


Brisanje starih podataka obračuna

Podaci za obračun plaća su na nivou partnera tj. vide se bez obzira u kojoj smo poslovnoj godini.

Količina podataka s vremenom može postati tolika da nam to s obzirom na kapacitete računala stvara probleme. U tom slučaju možemo obrisati stare podatke, za koje imamo ispisane na papir sve evidencije, izvještaje i dr.

Brisanjem su ti podaci nepovratno izgubljeni.


### 32 POREZNE EVIDENCIJE


Uvod

Radi odgovarajućeg jednoobraznog praćenja nastanka obveze plaćanja PDV-a, kao i oslobođenja od plaćanja predviđenih Zakonom, radi osiguranja kontrole iskazivanja obveze i plaćanja PDV-a, Pravilnikom o PDV-u je propisana obveza vođenja posebnih evidencija.

Porezni obveznik se koristi odgovarajućim knjigovodstvenim ispravama, kao što su obračuni, primljeni i izdani računi, isprave o uvozu, izvozu, carinske deklaracije, isprave o plaćanju i dr. evidencije radi lakšeg praćenja tijekova događaja.

Osim obveza izdavanja računa i njegova obveznog sadržaja Pravilnikom su propisane ove evidencije i obrasci:

1. Knjiga izdanih (izlaznih) računa - obrazac I-RA,

2. Knjiga primljenih (ulaznih) računa - obrazac U-Ra,

3. Prijava poreza na dodanu vrijednost (u toku godine) obrazac PDV,

4. Prijava poreza na dodanu vrijednost (na kraju godine) obrazac PDV-K,

5. Evidencija računa o prodanim dobrima radi povrata PDV-a, obrazac PDV-F,

6. Zahtjev za povrat PDV-a obrazac PDV-P.

Knjiga IRA i URA vode se u kontinuitetu za svaku godinu i zaključuju krajem kalendarske godine ili u slučaju prestanka poslovanja, odnosno prestanka statusa poreznog obveznika.

U tijeku godine za svako obračunsko razdoblje svote upisane u knjigu se zbrajaju i koriste za popunjavanje prijave. Također se upisuju i kumulativne svote poreza za obračunsko razdoblje.

Obračunska razdoblja u tijeku godine su:

- od 1. do 15. u mjesecu i

- od 16. do kraja mjeseca,

što čini 24 obračunska razdoblja u tijeku godine (osim poduzetnika iz čl. 82., st. 3 Pravilnika).


Knjiga izdanih računa I-RA

U knjigu izlaznih računa unose se svi izdani računi bez iznimke. Knjige izlaznih računa porezni obveznici moraju voditi odvojeno po vrstama prometa, pa tako imamo knjige izlaznih računa za:

- isporučane dobra i usluge

- primljene predujmove

- za vlastitu potrošnju

Sve tri knjige su istovjetne po sadržaju.

Polja se popunjavaju prema opisu.

Porezni broj

primatelja se ne popunjava ako je riječ o maloprodaji za krajnju potrošnju, ili za inozemnog primatelja dobra.

Iznos računa s porezom

Iznosi svih računa koji su izdani, za maloprodajne račune se unose zbrojne svote. U ovo polje se unose i svote računa koje su samo u dijelu oporezive a u dijelu su oslobođene plaćanja PDV-a.

Ne podliježe oporezivanju i dr. prema pravilniku PDV-a.


Renumeracija I-RA

Renumeracija prema datumima će sve redove knjige sortirati prema datumima,

obrisati postojeće redne brojeve i dodijeliti nove redne brojeve.

Nakon premještaja određenih redova promjenom datuma ovom akcijom možemo

ponovo dobiti slijed rednim brojeva.

Renumeracija prema rednim brojevima će posložiti redove knjige prema rednim brojevima,

a zatim obrisati sve redne brojeve i ponovo ih dodijeliti od 1 na dalje.

Dakle ako smo obrisali neke redne brojeve ili neke duplicirali zato da bismo red

premjestili na neko drugo mjesto ponovnim dodjeljivanjem rednih brojeva možemo

taj redoslijed zadržati sa slijednim rednim brojevima.


Knjiga ulaznih računa U-RA

Unose se svi ulazni računi uključujući i gotovinske račune za nabavljena dobra u maloprodaji. U pogledu toga preporučujemo da postupite kao i kod knjige I-RA tj. da podatak unesete u zbrojnom iznosu za određeno razdoblje.

Knjiga ulaznih računa vodi se ovisno o vrsti transakcije promete i to za:

- primljena dobra i usluge,

- za dane predujmove,

- za vlastitu potrošnju,

- za uvezena dobra.

Iznos računa s porezom

Ukupan iznos računa s porezom

Iznos bez poreza

Ukupan iznos računa bez pretporeza

Pretporez ukupno

Ukupan iznos pretporeza

Pretporez - može se odbiti

Pretporez koji se može odbiti

Pretporez -ne može se odbiti

Pretporez koji se ne može odbiti

Upozorenje: samo ulazni računi koji su izdani od strane obrtnika (fizičke osobe), koji ne obračunavaju porez iz dobitka, se ne mogu koristiti za odbitak pretporeza u određenom razdoblju ako nisu i plaćeni.


Renumeracija U-RA

Renumeracija prema datumima će sve redove knjige sortirati prema datumima,

obrisati postojeće redne brojeve i dodijeliti nove redne brojeve.

Nakon premještaja određenih redova promjenom datuma ovom akcijom možemo

ponovo dobiti slijed rednim brojeva.

Renumeracija prema rednim brojevima će posložiti redove knjige prema rednim brojevima,

a zatim obrisati sve redne brojeve i ponovo ih dodijeliti od 1 na dalje.

Dakle ako smo obrisali neke redne brojeve ili neke duplicirali zato da bismo red

premjestili na neko drugo mjesto ponovnim dodjeljivanjem rednih brojeva možemo

taj redoslijed zadržati sa slijednim rednim brojevima.


Ispis knjige I-RA

- odabrati tip knjige IRA

- redoslijed ispisa po rednom broju ili datumu dokumenta,

- zavisno od odabranog redoslijed možemo zadati kriterije od do rednog broja ili datuma

ili ispis svih stavaka po traženom redoslijedu

opcije:

- da li da se uključi kumulativ od početka knjige do kraja traženog kriterija

- da li da se u ispis uključe sve knjige zajedno

- da li da se u izvještaj uključi samo partner sa zadanom šifrom

- uključivanje ispisa datuma i vremena ispisa

Sve opcije se mogu kombinirati.


Ispis knjige U-RA

- odabrati tip knjige URA

- redoslijed ispisa po rednom broju ili datumu dokumenta,

- zavisno od odabranog redoslijed možemo zadati kriterije od do rednog broja ili datuma

ili ispis svih stavaka po traženom redoslijedu

opcije:

- da li da se uključi kumulativ od početka knjige do kraja traženog kriterija

- da li da se u ispis uključe sve knjige zajedno

- da li da se u izvještaj uključi samo partner sa zadanom šifrom

- uključivanje ispisa datuma i vremena ispisa

Sve opcije se mogu kombinirati.


### 33 OBRTNICI ###


Općenito

Obrtnici su također poduzetnici koji plaćaju porez na dohodak, a ne porez na dobit, osim ako to isključivo ne zatraže.

Kao obveznici poreza na dohodak nisu obvezni voditi dvostavno knjigovodstvo, glavnu knjigu.

Sve ostale analitike kupci, dobavljači, blagajničko poslovanje, veleprodaja, maloprodaja, fakturiranje, robno-materijalno, plaće, kadrovska i dr. su jednake kako za firme tako i za obrtnike tj. svi moduli koji su objašnjeni za firme vrijede i za obrtnike, uvažavajući neke njihove specifičnosti.


Knjiga primitaka i izdataka

Knjiga primitaka i izdataka je evidencija o dnevnim i ukupnim poslovnim primicima i izdacima u poreznom razdoblju.

Temeljno načelo evidentiranj primitaka i izdataka u knjizi KPI jest načelo blagajne, tj. primici odnosno izdaci od poslovnih događaja koji utječu na dohodak utvrđuju se tek nako primljenih uplata tj. obavljenih isplata.

Primici: unose se ukupni primici zajedno s naplaćenim PDV-om, a PDV sadržan u tim primicima - naplaćenim naknadama evidentira se u posebnom polju.

Stupac ukupni primici je zbroj: primici u gotovini, na žiro-račun, u naravi, minus PDV.

Izdaci: unose se ukupni izdaci zajedno s plaćenim PDV pretporezom uključujući i izdatke iz čl. 19., st. 1., t. 1. i t. Zakona o porezu na dohodak.

čl. 19 (izdaci za reprezentaciju, 30% poslovnih izdataka za osobna motorna vozila i dr. sredstva koja služe prijevoz poduzetnika, te rent a car vozila - ostali izdaci iz čl. 19. se ne iskazuju u knjizi primitaka i izdataka)

Stupac ukupni izdaci je zbroj svih izdataka minus stupac s PDV-om, minus stupac čl. 19.

Unos podataka u knjigu KPI mora se obaviti:

- za razdoblje od 1.-15. u mjesecu do 25. u mjesecu

- za razdoblje od 16.-31. u mjesecu do 10. u sljedećem mjesecu


Renumeracija stavaka

Renumeracija prema datumima će sve redove knjige sortirati prema datumima,

obrisati postojeće redne brojeve i dodijeliti nove redne brojeve.

Nakon premještaja određenih redova promjenom datuma ovom akcijom možemo

ponovo dobiti slijed rednim brojeva.

Renumeracija prema rednim brojevima će posložiti redove knjige prema rednim brojevima,

a zatim obrisati sve redne brojeve i ponovo ih dodijeliti od 1 na dalje.

Dakle ako smo obrisali neke redne brojeve ili neke duplicirali zato da bismo red

premjestili na neko drugo mjesto ponovnim dodjeljivanjem rednih brojeva možemo

taj redoslijed zadržati sa slijednim rednim brojevima.


Ispis knjige primitaka i izdataka

Moguće opcije:

- od do rednom broja

- od do datuma

- sve stavke po rednom broju ili datumu

- ispis kumulativa od početka knjige


### 50 POMOĆNI PROGRAMI VIRMANI ###


Virmani

Datoteka virmana je na nivou partnera-firme tj. upisani virmani u jednoj matičnoj firmi se ne vide u drugoj.

Samim ulaskom u unos automatski se pune podaci: jedinica, žiro-račun matične firme, naziv i sjedište.

Polja tipa poziv na broj zaduženja i sl. se ne mogu inicijalno editirati osim ako se mišem klikne na njih.

Upisom šifre partnera u polje U korist računa automatski se pune njegovi podaci o nazivu, sjedištu i računu.

Šifra virmana je alphanumerički niz za jednostavnije pronalaženje upisanih virmana i njihovo sortiranje.

Označavanjem i deoznačavanjem virmana možemo printati više virmana istovremeno. Istovremeno s označavanjem i deoznačavanjem virmana program će prikazivati broj i iznos označenih virmana.

Ako vam se ne poklapaju kučice na virmanima s ispisom možete koordinate svake kučice promjeniti u prozoru koordinate virmana.


Virmani - koordinate kučica

Na ovom mjestu možete promijeniti koordinatu svake kučice na virmanu. Postoje više tipova koordianta, pri vrhu ekrana možete vidjeti koji tip koordinata je trenutno aktivan. Promjena tipa se vrši u prekidačima virmana.

Postupak:

Potrebno je kliknuti na tipku Izmjena. Mišem odaberemo određeno polje, te ga dok istovremeno držimo pritisnutu tipku ALT pomičemo sa strelicama (gore, dole, lijevo, desno).

Ako želimo pomicati sve kučice istovremeno tada uključimo opciju Sva polja istovremeno.

Tipkom spremi spremamo novo postavljene koordinate, a tipkom odustani se vraćamo na staro.

U zadnjem statusnom redu prozora možemo vidjeti numeričke koordinate svake kučice dok je pomičemo. Te koordinate predstavljaju piksele na ekranu.

Točan raspored kučica određujemo probanjem. Ispisujemo na običan papir virman i uspoređujemo ga sa originalnim virmanom, zatim pomičemo kučice i tako dok se ne uštimaju.

U slučaju da se kod ispisa na pisač ništa ne ispisuje provjerite da li je u setup-u paper size postavljeno 'custom'.


### 90 SADRŽAJ KNJIGE ###
Sadržaj knjige	Uvodni dio

Rad s programom

Osnovni podaci-šifrarnici

Glavna knjiga

Saldakonti kupaca i dobavljača

Blagajničko poslovanje

Fakturiranje u veleprodaji

Robno knjigovodstvo

Pc blagajna

Osnovna sredstva

Obračun plaća i kadrovska evidencija

Poslovanje obrtnika

Porezne evidencije

Pomoćni programi

Virmani

Rad sa programom

O autoru programa

Do sada neriješeni problemi

Problemi s indeksnim datotekama

Tehničke informacije o programu

Probna i registrirana verzija programa

Update - ažuriranje novih verzija programa

Početak rada

Upotreba sistema pomoći-helpa

Windows potrebne opcije

Opisi karakterističnih prozora

     Glavni prozor programa

     Prozor jednostrukog unosa

     Prozor dvostrukog unosa

     Prozor trostrukog unosa

     Prozor izvještaja

     Prozori poruka i upita

Rad s tragačima podataka

Rad s meniima - izbornicima

Rad s partnerima i godinama za koje vodimo knjige

Popravak datoteka-indeksa (reindeksiranje)

Prekidači općenito

Sistemski prekidači

Programski prekidači

Prekidači za temeljnice - za tekućeg partnera

Prekidači glavne knjige

Prekidači robnog knjigovodstva - za tekućeg partnera

Prekidači fakturiranja u veleprodaji - za tekućeg partnera

Prekidači fakturiranja u veleprodaji - nivo programa

Prekidači obračuna plaća

Prekidači poreznih evidencija

Prekidači virmana

Prekidači pc blagajne u maloprodaji

Postupak kod uvođenja programa u rad

Hijerarhija datoteka - objašnjenje

Najčešća pitanja i odgovori

Osnovni podaci-šifrarnici

Poslovni partneri

Poslovni suradnici

Kontni plan

Poslovne jedinice

Tarifne skupine poreza na promet

Popis zemalja

Popis djelatnosti

Jedinice mjera

Porezni obveznici prema PDV-u

Tip korisnika programa

Tečajne liste

Popis valuta

Vrste tečaja

Tipovi kamatnih stopa

Osnove plaćanja

Načini plaćanja

Vezne oznake virmana

Osnovni modeli pozivnih oznaka

Državljanstvo

Popis županija

Popis općina

Ispostave poreznih uprava

Kvalifikacije djelatnika

Nacionalnosti

Načini prestanka radnog odnosa

Načini isplate plaće

Obiteljsko stanje

Tipovi knjiga I-RA

Načini automatskog unosa u I-RA

Tipovi knjiga U-RA

Načini automatskog unosa u U-RA

Domaća valuta

Razni tekstovi

Tekst adrese pošiljoca na dokumentima koji se šalju

Tekstovi na narudžbama

Tekstovi na radnim nalozima

Tekstovi na računima i predračunima

Tekst na kraju ispisa skladišnih dokumenata

Tekstovi na cjenicima

Tekstovi na izvodu otvorenih stavaka saldakontija

Tekstovi na maloprodajnim računima

Popisi dokumenata

Popis dokumenata glavne knjige

Popis dokumenata saldakonti kupaca i dobavljača

Popis dokumenata blagajničkog poslovanja

Popis dokumenata skladišta

Glavna knjiga

Uvod

Dnevnik glavne knjige

Kartice glavne knjige

Grafički prikaz kretanja sredstava

Izvještaji

Dnevnik

Kartice

Izvod iz knjigovodstva

Brutto bilanca

Prihodi i troškovi za menadžere

Izvještaji obrasci koje korisnik sam kreira

Prekidači glavne knjige

Automatsko zatvaranje konta glavne knjige

Automatski i ručni početni saldo

Popis dokumenata glavne knjige

Popis izvještaja-obrazaca koje korisnik sam kreira

Saldakonti kupaca i dobavljača

Uvod

Dokumenti općenito

Računi

Knjižne obavijesti

Plaćanja

Storna

Tehnički ispravak - storniranje - obavijest o knjiženju

Početna stanja

Zatvaranja stavaka

Izvještaji

Dnevnik

Kartice

Prometi i salda

Temeljnice

Specifikacija temeljnice

Specifikacija dokumenata po kontima

Kartice zatvaranja

Rokovi dospijeća plaćanja

Izvod otvorenih stavaka

Knjiženje protukonta, da ili ne

Temeljnica

Kartice

Dnevnik

Blagajničko poslovanje

Uvod

Početna stanja

Unos dnevnika, uplatnica i isplatnica

Izvještaji

Blagajnički dnevnik

Blagajničke uplatnice i isplatnice

Temeljnice za glavnu knjigu

Specifikacija temeljnica

Specifikacija pojedinog konta

Temeljnice i prijenos u glavnu knjigu

Fakturiranje u veleprodaji

Uvod

Cjenici

Popis cjenika

Kopiranje cjenika

Povećanje/smanjenje cijena

Ulazne kalkulacije

Narudžbe

Predračuni

Izlazni računi

Izračun rabata računa

Automatski prijenos računa u saldakonti kupaca

Prijenosi računa u IR-a, kupce, računi za predujam

Artikli i usluge

Klasifikacije artikala i usluga

Prekidači fakturiranja u veleprodaji - za tekućeg partnera

Izvještaji

Ispis računa

Ispis predračuna

Ispis narudžbi

Ispis računa-kalkulacija

Ispis predračuna-kalkulacija

Rekapitulacija prodaje po artiklima

Popis cjenika

Popis narudžbi

Cjenik artikala-usluga

Popis artikala-usluga

Popis klasifikacija

Ispis ulaznih kalkulacija

Robno-materijalno knjigovodstvo

Uvod

Robno-materijalne kartice

Dnevnik robnog knjigovodstva

Narudžbe

Ulazne kalkulacije

Skladišni dokumenti

Početna inventura

Skladišna primka

Povratnica dobavljaču

Inventurni višak

Međuskladišnica

Revalorizacija nabavnih cijena

Otpremnica kupcu

Interna izdatnica

Povratnica kupca

Interna povratnica

Inventurni manjak

Storno skladišnog dokumenta

Automatska evidenicja stanja zaliha robe

Automatsko početno stanje - inventura

Radni nalozi

Artikli i usluge

Klasifikacije artikala i usluga

Temeljnice

Knjiženje protukonta, da ili ne

Prekidači robnog knjigovodstva - za tekućeg partnera

Izvještaji

Dnevnik skladišta

Kartice artikala

Prometi i salda kartica

Temeljnice glavne knjige

Specifikacije temeljnica

Specifikacije dokumanata po kontim

Popis artikala i usluga

Popis klasifikacija

Stanje automatske zalihe robe

Popisi skladišnih dokumenat

Radni nalozi

Ispisi skladišnih dokumenata

Ispis ulaznih kalkulacij

Pc blagajna

Uvodni dio

Računi u maloprodaji iz veleprodaje

Razduženje skladišta veleprodaje za promet u maloprodaji

Cjenici

Popis cjenika

Kopiranje cjenika

Povećanje/smanjenje cijena

Ulazne kalkulacije

Narudžbe

Artikli i usluge

Prekidači pc blagajne u maloprodaji

Izvještaji

Ispis računa

Rekapitulacija maloprodaje prema računima

Rekapitulacija maloprodaje prema artiklima

Popis artikala i usluga

Popis klasifikacija

Popis cjenika

Cjenik artikala-usluga

Popis narudžbi

Ispis ulaznih kalkulacija

Osnovna sredstva

Uvodni dio

Popis osnovnih sredstava (dugotrajne imovine)

Amortizacijske skupine

Dokumenti OS-a

Početno stanje

Ulaz sredstva

Izlaz sredstva

Amortizacija

Revalorizacija

Storno dokumenta

Kartica sredstava

Dnevnik sredstava

Temeljnice za glavnu knjigu

Automatsko početno stanje

Automatska amortizacija

Izvještaji

Ispis osnovnih sredstava

Ispis amortizacijskih skupina

Ispis dnevnika osnovnih sredstava

Ispis kartica sredstava

Ispis prometa kartica OS-a

Ispis temeljnica OS-a

Ispis specifikacije temeljnice OS-a

Ispis specifikacije konta OS-a

Obračun plaća i kadrovska evidencija

Uvodni dio

Osnovni unos kao preduvjet obračuna

Klasifikacija poslova i bodova

Evidencija organizacijskih (radnih) jedinica (mjesta troška)

Evidencija podataka o radnicima

Ažuriranje vrsta rada

Otvaranje obračunskih razdoblja

Evidencija doprinosa

Porez i prirez

Obračunate vrste rada

Sumarni rezultati obračuna djelatnika

Obračunati doprinosi

Unos za obračun

Obračun plaća djelatnika

Obračuna doprinosa na dohodak poduzeća

Tabela vrsta rada

Faze obračuna

1. Faza obračuna BRUTTO1

2. Faza obračuna NETTO1

3. Faza obračuna NETTO2

4. Faza obračuna PRORAČUN OBUSTAVA

5. Faza obračuna NETTO IZNOS ZA ISPLATU

6. Faza obračuna BRUTTO2 IZNOS

Tipovi obračuna - algoritma

Tipovi vrsta rada

Zavisnosti vrsta rada

Pojmovi

Popis izvještaja

Poslovanje obrtnika

Općenito

Knjiga primitaka i izdataka

Unos, izmjena, pregled...

Ispis knjige primitaka i izdataka

Renumeracija stavaka

Porezne evidencije

Uvod

Knjige ulaznih računa U-RA

Knjige izlaznih računa I-RA

Renumeracija IRA

Renumeracija URA

Izvještaji

Ispis knjiga I-RA

Ispis knjiga U-RA

Šifrarnici

Tipovi knjiga I-RA

Načini automatskog unosa u I-RA

Tipovi knjiga U-RA

Načini automatskog unosa u U-RA

Prekidači poreznih evidencija

Pomoćni programi

Virmani

Virmani

Virmani - koordinate kučica

Prekidači virmana


### 91 Rječnik pojmova ###

 A  B  C  Ć  Č  D  DŽ  Đ  E  F  G  H  I  J  K  L  LJ  M  N  NJ  O  P  R  S  Š  T  U  V  Z  Ž

A

B

C

Ć

Č

D

DŽ

Đ

E

F

G

H

I

J

jedinice

K

L

LJ

M

N

NJ

O

P

partneri

R

S

suradnici

Š

T

U

V

Z

Ž


### 92 RAD SA PROGRAMOM ###


O autoru programa

Autor i vlasnik licence programa je firma IPOS.

Copyright (C) 1992-1998.

Adresa: Našička 3, 10 000 Zagreb.

Tel/fax/sek: 01 311 - 694

Mobitel: 098 330-400

E-mail: ipos@zg.tel.hr


O programu


Tehničke informacije o programu

Program je pisan za operativni sistem Microsoft Windows 95 i Windows NT u programu Borland Delphi (Pascal), a baza podataka je Borland Paradox.

Preporučena  konfiguracija za normalan rad:

•	procesor 	- pentium 133 ili brži

•	ram	- 16 ili više

•	disk	- standardni

•	rezolucija	- minimalna rezolucija 800*600, preporučena 1024*768

•	monitor	- minimalno 15 inča, preporučeno 17 inča

•	Windowse konfigurirati za PanEuro, obavezno small fonts.

Program će raditi i na svakom slabijem računalu na kojem normalno radi i Windows operativni sistem.


Probna i registrirana verzija programa

Probni rad

S prvom instalacijom na računalo program će biti u tzv. probnom modu. Probni mod vam omogućava da isprobate program prije nego se odlučite na kupnju.

U probnom modu rade SVE FUNKCIJE programa:

- svi moduli (financijsko, kupci, dobavljači, blagajničko, fakturiranje, robno-materijalno,  ...)

- možete otvoriti stotinjak firmi

- možete otvoriti neograničen broj godina

- možete uključiti mrežni rad i povezati 10 radnih stanica

i dr.

U probnom radu je jedino ograničen broj dokumenata koji možete otvoriti u jednoj poslovnoj godini, ali možete otvoriti više partnera i više godina.

Registrirana verzija

Da biste postali registrirani korisnik trebate od IPOS-a dobiti registracijsku datoteku na disketi (putem e-mail -a i slično) i šifru ključ za otključavanje računala. Pomoću registracijske diskete ćete otvoriti (registrirati) pojedine module u programu, meni "Pomoć>Registracijski podaci".

Nakon što ste registrirali program još uvijek ste probnom radu, potrebno otključati računalo sa šifrom koju ste također dobili.


Lokacija firme IPOS d.o.o.

Našička 3, 10000 Zagreb, HRVATSKA


Borland Delphi informacije

(Read about the business success of many market and industry leaders using Delphi to build applications, from general-purpose to mission-critical. Find out how various industries use Delphi to solve different problems. See what makes Delphi the perfect complement to other development tools. )

Popis nekih svjetskih firmi koje za svoje potrebe rade aplikacije sa alatom Borland Delphi s kojim je napravljen i ovaj program.

American Airlines

Trident Crew Qualification Tracking System

AMRJ - Brazilian Naval Yard

Management Information System

Australia's Wonderland (Australia)

Multimedia Experience Control System

Axfite Pty Ltd. (Australia)

Universal Classification System

BMW Finance (Australia)

Financial Management System

City Of New York

Government : New York City's Department of Health

Choice Hotels

Customer Satisfaction System

Compaq

Scott Harsany, a Group Leader in Compaq System Engineering

Coors Distributing Company

SellPoint Decision Management System

Data Systems Support

SIRS -- the Sales Information Response System.

Ericsson Private Radio Systems

System Configuration Manager

First National Bank of Chicago

Electronic Federal Income Tax Payment System

First National Bank Of Chicago

Purchasing Card

Healthpoint

ACS Clinical System

Lincoln Properties

Rental Office Information Kiosk

Lumley General Insurance

RepairCam Imaging System

LG&E Corporation

Power Marketing OLTP/OLAP System

NASA

NASA Aerospace Information Database.

National Semiconductor

Electronics

OK Industries

Agribusiness

Oklahoma Turnpike Authority

Toll Collection Information System

PC Direct

Customer Service System

Platt's Unit of Standard and Poor

Global Commodities Pricing Database

RHÔNE-POULENC

Rapid Price Management System

State of California, Department of Justice

Case Management Information System

State of California, Employment Development Department (EDD)

Caljobs Employment System

State of New Mexico, Metropolitan Court

Real-Time Cashiering System

TSUMEB Corporation Ltd

Production Management System

U. S. Department of Transportation

National Accident Sampling System

U. S. Navy

Fleet Modernization Program

U.S. Federal Highway Administration

ASPEN Vehicle Inspection Software


Početak rada

Instalacija programa je standardna za Windows operativni sistem tj. Add/Remove properties u Controlnom panelu.

Nakon pokretanja programa potrebno se identificirati i upisati lozinku (vidi Prozor za identifikaciju i lozinku)


Upotreba sistema pomoći-helpa

Najbolji način za poziv u pomoć je sa tipkom F1 dok se nalazimo bilo gdje u programu, ako za taj dio postoji pomoć program će otvoriti upravo onaj prozor pomoći koji se odnosi na posao koji radimo.

Pronalaženje onoga što tražimo možemo ostvariti i na druge načine:

- pregledom sadržaja knjige, primjenjujući logiku naslova od općenitijeg ka detaljnijem, Contents tab - Sadržaj knjige

- pregledom indeksnih riječi, preko kojih možemo doći do traženog dijela, Index tab

- pregledom svih riječi koje se nalaze  u uputama, Find tab

Detaljnije informacije o korištenju sistema pomoći su dio rada sa Windowsima.


Prozor jednostrukog unosa

Jednostruki unos je rad sa podacima koji su u principu u jednoj tabeli podataka. Karakterističan primjer je prozor standardnog šifrarnika.

Svaki prozor ima tabelarni i ekranski prikaz. Tabelarni prikaz je za pregled podataka i npr. odabir koji red datoteke će se mijenjati u izmjeni podataka.

Ekranski pregled prikazuje samo jedan red datoteke. Iz bilo kojeg prikaza možemo odabrati akciju unosa, izmjene, brisanja, ispisa i sl., ali samo ako je ta tipka slobodna.

Ako se nalazimo u unosu (izmjeni) podataka što se vidi u statusnom redu gdje piše Unos tada ne možemo pokretati akcije tipa izmjene (unosa), brisanja i sl.

Dok smo u ekranskom prikazu unosa ili izmjene možemo se prebaciti u tabelarni prikaz, u tom prikazu možemo pretraživati podatke i kasnije se vratiti na unos (izmenu) u ekranskom prikazu.


Prozor dvostrukog unosa

Prozor dvostrukog unosa je karakterističan za dokumente tipa računa, otpremnica i sl. gdje se prvo unose podaci o glavi dokumenta, a zatim proizvoljan broj stavaka za taj dokument.

Prozor dvostrukog unosa ima u zaglavlju tipke unos, izmjena, brisanje i izlaz, dok se tipke odustani i spremi pojavljuju tek dok se nalazimo u polju sa podacima glave računa.

Odabirom odustani

- ako smo u modu unos glave, prekidamo rad na unosu dokumenta i dokument nije kreiran

- ako smo u modu izmjena glave, prekidamo izmjenu i poništavamo sve učinjene izmjene u glavi dokumenta

Odabirom spremi spremamo podatke o glavi dokumenta, ako smo bili u unosu kreira se novi dokument. Prelazimo u dio za unos stavaka. U dijelu za unos stavaka unosimo stavku po stavku, raspoložive tipke su:

- unos

unos nove stavke

- izmjena

izmjena postojeće tekuće stavke, tekuća stavka je na ekranu i selektirana je u tabelarnom prikazu unešenih stavaka

- brisanje

brisanje tekuće selektirane stavke

- sljedeći

spremanje tekuće stavke i otvaranje novog unosa i izmjene sljedeće stavke u redosliedu

- spremi

spremanje tekućeg unosa ili izmjene stavke

- odustani

odustanak od unosa nove stavke ili izmjene

- izlaz

izlaz iz dijela za unos stavaka i kraj unosa/izmjene dokumenta

- renumeriraj

ponovni upis rednih brojeva ako redni brojevi nisu u nizu ili su duplicirani

- i dr. specifične za pojedini dokument

vidi karakterističan prozor računa u veleprodaji


Prozor trostrukog unosa

Za razliku od prozora dvostrukog unosa ima i treći dio za unos trećeg niza proizvoljnog broja stavaka.

Unos započinje unosom glave dokumenta, sa tipkom Spremi prelazimo na unos stavaka dokumenta, obično unos stavaka dokumenta završava sa tipkom koja se zove prema tipu trećeg unosa npr. Protustavke, a treći niz unosa ima iste tipke kao i drugi samo što on ima i tipku izlaz koja završava unos cijelog dokumenta.

Klasičan primjer trostrukog unosa je npr. skladišna primka sa knjiženjem protustavaka.

Prvi dio je unos glave, drugi dio je unos stavaka primke, a treći dio unos protustavaka za glavnu knjigu.


Rad sa meniima - izbornicima

Na lijevoj strani ekrana se nalazi glavni izbornik sa glavnim modulima programa, svaki takav modul ima svoj roletni izbornik pri vrhu ekrana. Na samom početku niti jedan modul nije aktivan pa je pri vrhu samo roletni izbornik za Prozore i Pomoć.

Tipkom Alt uključujemo (aktiviramo) i isključujemo tekući roletni izbornik. Tekući izbornik je onaj koji se nalazi pri vrhu ekrana.

Nakon što je aktiviran izbornik po njemu se krećemo tipkama sa strelicama, aktiviranje određene opcije je sa tipkom Enter (Return).

Određenu opciju možemo pozvati i tako da pritisnemo kombinaciju tipaka Alt+slovo, slovo je ili prvo slovo određene opcije u meniu ili slovo koje je podvučeno.

Naravno bez previše razmišljanja o tipkama mišem možemo vizualno odabrati i aktivirati bilo koju opciju u meniu.


Postupak kod uvođenja programa u rad

Svaki korisnik programa je specifičan po svojem načinu poslovanja zbog toga je potrebno prije samog rada program podesiti vlastitim zahtjevima.

Podešavanje programa znači napuniti određene šifrarnike, podesiti prekidače i sl.

Redoslijed rada:

0. Namjestiti prekidače-parametre za rad programa

Svaki korisnik ima drugačiji sistem rada, te je prije samog početka potrebno podesiti program za određenog korisnika.

Svaki modul ima svoje prekidače manje ili više bitne no navest ćemo one koji su bitni prije samog početka rada.

U popisu poslovnih partnera odrediti koje firme će u robnom i materijalnom imati rad sa temeljnicama.

U glavnoj knjizi odrediti koji moduli će imati automatsku vezu sa glavnom knjigom preko temeljnica.

U materijalnom i robnom odrediti način izdavanja sa skladišta (fifo,lifo, prosjek, ručno), preporuka metoda prosjeka.

1. Organizacijske jedinice

Kod modula materijalno i robno je potrebno u okviru poslovnih jedinica otvoriti potrebna skladišta, a kod materijalnog i barem jednu radnu jedinicu

2. Kontni plan

Postojeći kontni plan je baziran na RRIF-ovom kontnom planu. Kontni plan je potrebno revidirati tj. provjeriti da li odgovara potrebama korisnika i učiniti potrebne izmjene i dopune.

3. Jedinice mjere

Pregledati postojeće i izvršiti eventualne dopune.

4. Poslovni partneri

Dobro je na početku rada unijeti veći broj poslovnih partnera (kupaca, dobavljača i dr.), a kasnije ih dodavati prema potrebi.

5. Tečajna lista

Tečajnu listu ažurirati prema potrebi.

6. Tarifne skupine poreza na promet

Pregledati tarifne skupine, ako je potrebno učiniti izmjene i dopune. U toku rada dopuniti ako bude bilo izmjena.

7. Specifična konta

Samo kod korisnika koji su se odlučili za punu automatizaciju uz prisutnost knjigovođa pri radu.

Potrebno je upisati sva konta za automatsko kontiranje: konto kupaca, zavisnih troškova 1, zavisnih troškova 2, zavisnih troškova 3, konta tarifnih skupina poreza na promet, konta prihoda i dr.

8. Popis artikala, materijala

Na samom početku rada je dobro unijeti veći broj artikala, a kasnije se artikli dodaju kako se pojavljuju u poslovanju.

9. Početna stanja

Ako se počinje sa radom unutar godine, što je najčešći slučaj:

glavna knjiga 	- kroz dokument početno stanje unijeti početnu bilancu godine, ostalo kao i redovno

saldakonti 	- kroz početna stanja tj. na temeljnicu nula unijeti ili sva plaćanja i račune koji čine početno stanje ili za jednog npr. 	kupca unijeti dugovni saldo kao fiktivan račun iz prošle godine

robno	- obavezno prije knjiženja unijeti početnu inventuru na početku godine te pojedinačni ulaz i izlaz svakog artikla, ili 	unijeti samo zbirni ulaz i izlaz tj. promet, moguće je unijeti i samo inventuru na određeni datum

materijalno	- kao i robno

fakturiranje	- može se krenuti od tekućeg datuma


Hijerarhija datoteka - objašnjenje

Generalno svi podaci su podijeljeni u tri nivoa po svojoj logici gdje nastaju i gdje se mogu mijenjati.

U jednom trenutku možete biti u samo jednoj firmi i jednoj njenoj poslovnoj godini (pokretanje više instanci programa omogućava više firmi istovremeno), što znači da su vam u jednom trenutku dostupni samo podaci: svi na nivou programa, svi na nivou aktivne matične firme i svi na nivou tekuće godine.

Znamo da na nivou neke druge firme postoje ti isti podaci npr. popis artikala, ali se zbog ove hijerarhije ti podaci ne miješaju.

1.nivo - nivo programa

Podaci na nivou cijelog programa. Vide se u svim matičnim firmama i godinama. To su podaci općenitog karaktera mogu biti specifični za određenu firmu i godinu, ali su isto tako upotrebljivi za ostale firme i godine.

npr. popis firmi, fizičke osobe, kontni plan, jedinice mjere, tečajne liste, popis zemalja, djelatnosti, načini plaćanja ...

Izmjene koje su načinjene nad podacima prvog nivoa se vide u svim dijelovima programa npr. ako smo u X firmi 1997. godina i unesemo novu jedinicu mjere ona će se vidjeti u svim ostalim poslovnim godinama i firmama.

2. nivo - nivo firme

Podaci na nivou jedne firme su zajednički za sve poslovne godine te firme. Podaci tog nivoa nisu dostupni (za preged, izmjenu, unos, brisanje)  u nekoj drugoj firmi. No podatak unesen u jednoj godini vidi se i u drugoj godini te iste firme.

npr. poslovne jedinice, klasifikacije robe, popis artikala, osnovnih sredstava i sl.

Logično je da podatke nivoa firme ne unosimo posebno za svaku poslovnu godinu nego zajedno za sve poslovne godine.

3. nivo - nivo godine

Podaci koji su dostupni (za preged, izmjenu, unos, brisanje) samo unutar jedne poslovne godine jedne firme, ne vide se u drugim poslovnim godinama te firme (naravno ni u drugim firmama).

npr. kartice glavne knjige, kartice kupaca, kartice osnovnih sredstava i sl.

Prikaz moguće hijerarhije podataka:

--  Podaci

--  Skupne datoteke za program (1. nivo)

--  Podaci za firmu Instalotehna

          	-- Skupni podaci za firmu (2. nivo)

  	-- Podaci poslovne godine 1996 (3. nivo)

-- Podaci poslovne godine 1997 (3. nivo)

                	-- Podaci poslovne godine 1998 (3. nivo)

--  Podaci za firmu Tekstilpromet

          	-- Skupni podaci za firmu (2. nivo)

  	-- Podaci poslovne godine 1997 (3. nivo)

                	-- Podaci poslovne godine 1998 (3. nivo)

--  Podaci za firmu Velcrom

          	-- Skupni podaci za firmu (2. nivo)

-- Podaci poslovne godine 1995 (3. nivo)

  	-- Podaci poslovne godine 1996 (3. nivo)

-- Podaci poslovne godine 1997 (3. nivo)

                	-- Podaci poslovne godine 1998 (3. nivo)

.

.

.


Najčešća pitanja i odgovori

------------------------------------------------------------------------------------------------

Pitanje: Zašto se u prozorima ne vide sve riječi i slova, npr. u prozoru obavijesti, zašto se na tipkama (buttonima) ne vidi cijeli tekst.

Odgovor: Vjerovatno u konfiguraciji windowsa niste postavili small fonts nego imate large fonts.

------------------------------------------------------------------------------------------------

P: Koja je najniža rezolucija ekrana na s kojom se može raditi.

O: 800*600, preporučeno 1024*768 piksela.

------------------------------------------------------------------------------------------------

P: Zašto ne mogu pokrenuti program dva puta na istom računalu

O: Ako je program konfiguriran za mrežni rad tada se to ne može, ako nije tada se može pokrenuti u dva prozora

------------------------------------------------------------------------------------------------


Instalacija programa

Jednokorisnička (single user) instalacija

- staviti prvu disketu u disketni uređaj

- u windowsima u  'Control Panelu'  pokrenuti  'Add/Remove Programs'

- odabrati 'Install/Uninstall'

- slijediti proceduru, za one koji neznaju engleski jezik dovoljno je samo klikati na OK, Yes ili Next (dalje).

- kod opcije Setup Type odabrati 'Typical' da se instaliraju sve opcije

Višekorisnička (multi user) instalacija

- potrebno je imati mrežnu verziju programa (može se uključiti u sistemskom meniu programa)

- na serveru izvršiti instalaciju kao kod jednokorisničke sa Setup Type opcijjom 'Typical', što će instalirati i Knjigovodstveni program i BDE.

- na svakoj radnoj stanici instalirati BDE (Borland Database Engine) tako što će se kod instalacije odabrati Setup Type 'Custom' i instalirati samo BDE.

- na serveru i radnim stanicama kreirati c:\temp direktorij ako ga nema

- na serveru i radnim stanicama obrisati sve datoteke pdoxuser i paradox tipa .net  .lck, ako takve postoje

- u BDE (borland database engine) konfiguraciji za mrežni rad system->init->local share postaviti na true, ako će server biti  nondedicated, za dedicated server local share je false. To je potrebno napraviti za server i sve radne stanice

- kod uključenog mrežnog rada u samom programu nije moguće npr. na nondedicated serveru pokrenuti dvije instance programa

Deinstalacija programa

- pokrenuti u windowsima u  'Control Panelu'   'Add/Remove Programs'

- odabrati 'Install/Uninstall'

- od instaliranih programa odabrati koji želimo deinstalirati

- vjerovatno će nakon instalacije ostati datoteka koje nisu obrisane, jer su naknadno kreirane. Uputa: jednostavno obrišite kompletan direktorij IPOS knjigovodstvo (ili kako ste mu promijenili ime).

U prilogu dajemo originalno Borlandovo tehničko uputstvo za instalaciju BDE-a za peer-to-peer mrežu.

TI2989 - BDE setup for Peer-To-Peer(Non-Dedicated) Networks

•Product: BDE •Version: 3.0 •Platform: Windows

Using a BDE32 Application on a Peer-To-Peer Network

---------------------------------------------------

A Peer-To-Peer network (a network where each machine acts as a client and a server) can be one of the following, including other network platforms that are compatible with these:

1)  Windows 95

2)  Windows NT

3)  Lantastic

4)  Netware Lite

The BDE automatically detects when tables reside on a network drive, but it cannot detect whether the tables are on a dedicated server or a server/client.  Dedicated servers notify client applications that a file has been modified or locked.  This functionality is not present in Peer-To-Peer (non-dedicated) networks.  To achieve this functionality with Peer-To-Peer networks set "LOCAL SHARE" to TRUE in the BDE Configuration Utility on the System page.  This must be done on all BDE clients that access the tables on networks listed above.  This is not necessary for Novell File Server type networks.

If the tables that are being used are Paradox, there must also be a directory used for network control.  This directory must also reside on the network for all client applications to use.  It is good practice to have a separate directory for the application, network, and tables.  The following is an example:

(Shared Directory)

        |

        |--- (Tables Directory)

        |--- (EXE Directory)

        |--- (Network Directory)

There are two different BDE environments that must also be considered:

1)  Using only BDE 32Bit applications.

2)  Using BDE 32Bit applications along with BDE 16Bit     applications.

Setup for 32Bit Only Applications

---------------------------------

The 32Bit BDE fully supports the UNC naming convention along with long file names. It is recommended that the UNC convention is used for all BDE network connections.

UNC removes the need for mapped drives.  This will allow access to the tables and network directory without the user being mapped to the drive.  UNC has the following

syntax:

  \\(server name)\(share name)\(path)+(file name)

Here is a simple example of a standard BDE alias using UNC:

Alias: MyUNCAlias

     Type: STANDARD

     Path: \\FooServer\FooShare\Sharedir\Tables

     Default Driver: Paradox

The network directory can be setup in the same fashion:

Drivers: Paradox

     Net Dir: \\FooServer\FooShare\Sharedir\NetDir

The network directory can be set at runtime using session.netfiledir (Delphi) or DbiSetProp (C++ / Delphi)

If for some reason UNC cannot be used with the 32Bit application, follow directions for using BDE 32Bit and 16Bit applications.

Setup for 16Bit and 32Bit BDE Applications

------------------------------------------

Since the 16Bit Windows API does not support UNC, neither does the 16Bit BDE.  To allow applications to share the tables, all clients must be mapped to the same directory

on the server.  If the server is also used as a client, all other clients must be mapped to the root of the drive.  Drive letters from client to client do not have to be identical. Here are some examples of what will and will not work:

Client1:

    Path: X:\ShareDir\Tables

Client2:

    Path: X:\ShareDir\Tables

  This is OK

Client1: (Also the machine with the tables):

    Path: C:\ShareDir\Tables

Client2:

    Path: X:\ShareDir\Tables

  This is OK

Client1: (Also the machine with the tables):

    Path: C:\ShareDir\Tables

Client2:

    Path: X:\ShareDir\Tables

Client3:

    Path: R:\ShareDir\Tables

This is OK

Client1:

    Path: X:\ShareDir\Tables

Client2:

    Path: X:\Tables (Where X:\Tables is actually X:\ShareDir\Tables, but shared on the ShareDir directory)

  This will not work.  The BDE must be able to make the same entry into the Network Control file.

In Summary (setup for Peer-To-Peer networks):

---------------------------------------------

16 and / or 32Bit Applications:

1)  Turn "LOCAL SHARE" to TRUE in the BDE Configuration  Utility.

2)  Do not use the UNC naming convention.

3)  Do not use tables with long file names.

4)  Make sure that all clients are mapped to the same

    directory on the server.

32Bit Only Applications:

1)  Turn "LOCAL SHARE" to TRUE in the BDE Configuration  Utility

2)  Use the UNC naming convention to achieve a path to the  network directory and table directory.

If the above steps are not followed, users could be locked out of the tables getting error:

"Directory is controlled by other .NET file."

"File: (Path1) PDOXUSRS.LCK"

"Directory: (Path2)"

    OR

"Multiple .NET files in use."

"File: (Path) PDOXUSRS.LCK"

------------------------------------------------------------------------

DISCLAIMER: You have the right to use this technical information subject to the terms of the No-Nonsense License Statement that you received with the Borland product to which this information pertains.

------------------------------------------------------------------------


Do sada neriješeni problemi

Lista do sada poznatih problema koji postoje, ali nisu riješeni:

Programski

- u prikazu izvještaja na ekranu u mnogim izvještajima se ne vide linije između redova, to je greška proizvođača Delphi programa i u programu IPOS knjigovodstvo će to biti riješeno čim proizvođač Delphija to riješi, na pisaču se vide linije

Knjigovodstveni


Problemi s indeksnim datotekama

U slučaju problema sa indeksnim datotekama možete uvijek pokrenuti indeksiranje.

Ako uopće ne možete ući u program zbog oštećenih indeksnih datoteka (nestanak struje, isključenje računala i sl.) tada pokrenite program s parametrom INDEKSIRANJE. Npr. napravite novi Shorcut za "knjigovodstvo.exe indeksiranje", indeksiranje je prvi parametar.

vidi Prozor za popravak indeksnih datoteka


Windows potrebne opcije

Regional Settings Properties iz Controlnog panela

Regional Settings

- Croatian

Number

- decimal simbol = ,

- digit grouping siymbol = .

- negativ simbol = -

Date

- short date style = dd.MM.yyyy

- long date syle = dd.MMMM.yyyy


### 92 001 SVI PREKIDAČI ###


Sistemski prekidači

Vidi standardni prozor za prekidače

Način izlaza iz prozora šifrarnika nakon odabira podatka

Prilikom čestog rada sa šifrarnicima se gubi dosta vremena ako se jedan određeni šifrarnik često poziva i ako se njegov prozor stalno zatvara i otvara. Zbog toga možemo podesiti opcije kako će se ti šifrarnici ponašati.

Npr. ako ćemo trenutno unositi veće količine podataka gdje na treba popis artikala. Tada možemo taj prozor-šifrarnik otvoriti i ostaviti na ekranu, a prekidač namjestiti na minimiziraj prozor ili ostavi otvoren prozor.

Ostavi otvoren prozor

Ne zatvaraj prozor nakon izbora podatka u šifrarniku i prijenosa tipkom Prijenos nego ga ostavi otvorenog, a samo se prebaci u prozor gdje se vrši unos.

Minimiziraj prozor

Ne zatvaraj prozor nakon izbora podatka u šifrarniku i prijenosa tipkom Prijenos nego ga smanji na ikonu i prebaci se u prozor gdje se vrši unos.

Zatvori prozor

Potpuno zatvori prozor šifrarnika i vrati se u prozor odakle se pozvao šifrarnik

Prikaz pomoći u prozorčiću na ekranu (uključen, isključen)

Da li da se pomicanjem kursora po ekranu pokraj kursora prikazuje prozorčić sa kraćim opisom toga dijela ekrana.

Da li da se automatski prijeđe na sljedeće polje kod prijenosa podatka preko šifrarnika (uključen, isključen)

Kod prijenosa podatka iz šifrarnika kursor može ostati na tekućem polju ili automatski prijeći na sljedeće polje unosa.

Zvukovi u programu kod raznih aktivnosti (otvaranje programa, poruka, greška...)

isključen zvuk

nema nikakvog zvuka u programu (za Windowse ne vrijedi)

uključen zvuk

zvuk preko zvučne kartice i zvučnika tj. muzika (ako imate zvučnike i zvučnu karticu)

uključen beeper

zvuk sa standardnog beepera ugrađenog u računalo (skromnih mogućnosti)


Programski prekidači

Vidi standardni prozor za prekidače

Položaj adrese primaoca na koverti (lijevo, desno)

Gdje želimo adresu primatelja na dokumentima koji se šalju, lijevo ili desno.

Način generiranja adrese pošiljoca na dokumentima

program generira

program ispisuje adresu pošiljatelja sa potrebnim podacima i rasporedom

korisnikov tekst1, korisnikov tekst2

korisnik u šifrarnik 'tekst adrese pošiljatelja na dokumentima' upisuje tekst 1 i tekst 2 onako kako on želi da ti tekstovi izgledaju, korisnik može napisati tekst i u word padu (koji dolazi sa Windowsima) pa ga preko copy i paste prekopirati (može biti biti bilo koji font, veličina, boja i sl.)

Jedan od tekstova ostavite prazan za slučaj kada želite ispisivati na memorandum

korisnikova slika (datoteka) (!!!bit će uključeno u sljedećim verzijama)

mogućnost da korisnik napravi grafičku datoteku slike memoranduma koja bi se ispisivala

Veličina prozora kod pokretanja izvještaja (normalna veličina, maksimalna veličina)

Da li želimo da se prozori izvještaja otvaraju preko cijelog ekrana (praktičnije kod manjih ekrana) ili da se otvore kao normalan prozor tako da ne zauzimaju cijeli ekran i da se vide i ostali otvoreni prozori.


Prekidači za temeljnice - za tekućeg partnera

Vidi standardni prozor za prekidače

Rad sa temeljnicama u saldakontiju dobavljača (uključen, isključen)

Da li da se u saldakonti dobavljača prikazuju protustavke (konta) za glavnu knjigu ili ne.

Rad sa temeljnicama u saldakontiju kupaca (uključen, isključen)

Da li da se u saldakonti kupaca prikazuju protustavke (konta) za glavnu knjigu ili ne.

Rad sa temeljnicama u robno-materijalnom knjigovodstvu (uključen, isključen)

Da li da se u skladišnim dokumentima prikazuju protustavke (konta) za glavnu knjigu ili ne.

Rad sa temeljnicama u osnovnim sredstvima (uključen, isključen)

Da li da se u dokumentima prikazuju protustavke (konta) za glavnu knjigu ili ne.

Brisanje i izmjena dokumenata, u analitikama, koji su preneseni u glavnu knjigu (zabranjeno, dozvoljeno)

Prekidač koji regulira da li se smiju mijenjati i brisati dokumenti u analitičkom knigovodstvu, a koji su već preneseni u glavnu knijgu preko temeljnica. Ako to dozvolite tada morate izmjene u analitici evidentirati i u sintetici.

Kod kupaca i dobavljača izmjena - obratite pažnju na dokumente koji su već zatvarani, promjene broja i godine dokumenta, promjene poslovnog partnera dokumenta, promjene iznosa, mogu prilično poremetiti sistem zatvorenih stavaka. U takvim slučajevima je preporučljivo u pregledu zatvaranja  otvoriti taj dokument, izmjeniti ga, i ponovo zatvoriti.


Prekidači glavne knjige

Vidi standardni prozor za prekidače

Upisivanje poslovnih jedinica kod knjiženja (uključen, isključen)

Da li da se kod unosa dnevnika glavne knjige prikazuje polje za poslovnu jedinicu tj. evidencija knjiženja prema poslovnim jedinicama. Kasnije se mogu ispisivati izvještaji prema poslovnim jedinicama. Firme koje ne trebaju evidenciju prema poslovnim jedinicama trebaju taj prekidač isključiti.


Prekidači robnog knjigovodstva - za tekućeg partnera

Vidi standardni prozor za prekidače

Metode izračuna cijena i zaliha artikala na skladištu kodu ulaza i izlaza (ručna metoda, metoda prosječnih cijena)

Preporuka je ostaviti tekuću metodu prosječnih cijena. Kod te metode program automatski vodi evidenciju o tekućoj prosječnoj cijeni i stanju zalihe. Svaki puta kada artikl uđe ili izađe iz skladišta program ažurira tu evidenciju.

Npr. kod određenih operacija je potrebno u trenutku dobiti stanje zalihe i nabavnu cijenu artikla na zalihi kao što je to kod otpremnice.

Program mora korisniku dati podataka o stanju zalihe određenog artikla, a cijenu po kojoj se skida zaliha korisnik niti ne ukucava.

U slučaju kada je uključena ručna metoda program ne kontrolira određenu unose, korisnik ima punu kontrolu i naravno mogućnost greške.


Prekidači fakturiranja u veleprodaji - za tekućeg partnera

Vidi standardni prozor za prekidače

Automatska izrada otpremnice iz računa s kontrolom zaliha (isključeno, UKLJUČENO)

Prekidač koji omogućava da se u ekranu za izradu računa izradi automatska otpremnica. Kod uključenog prekidača program će istovremeno kontrolirati stanje zalihe svakog artikla.

Prikaz kataloškog broja uz naziv artikla na računu i predračunu (isključeno, UKLJUČENO)

Da li da kod ispisa računa i predračuna uz naziv artikla ispisuje i kataloški broj.

Kod ispisa izlaznih računa naslov Račun-otpremnica (Račun, Račun-otpremnica)

Ako želimo kod ispisa izlaznih računa da taj račun predstavlja i otpremnicu možemo preko ovog prekidača dodati tekst -otpremnica i naravno na kraju računa dodatne potpise izdao, primio i sl.

Napomena: ispis takvog računa ne predpostavlja da je istovremeno kreirana i otpremnica, nju je potrebno generirati u robnom knjigovodstvu (ručno ili automatski kod izlaza iz stavaka računa).


Prekidači fakturiranja u veleprodaji - nivo programa

Vidi standardni prozor za prekidače

Kontrola artikala i usluga: zabrana unosa dva ista kataloška broja (uključen, isključen)

Prebacivanje kontrole unosa artikala na kataloški broj.

Kontrola artikala i usluga: obavezan unos kataloškog broja (isključen, uključen)

Prebacivanje kontrole unosa artikala na kataloški broj.

Kontrola artikala i usluga: zabrana unosa dva ista naziva (isključen , ukključen)

Firme koje rada s kataloškim brojevima često žele unijeti artikle s istim nazivom.

Po čemu je inicijalno pretraživanje kod datoteke aritkala i usluga (po nazivu, po kataloškom broju)

Odaberite što je praktičnije u vašem poslovanju

Kod ispisa predračuna prikaz elemenata poreza (ne vide se, vide se)

Prekidač koji reguir da li će na predračunu biti vidljivi elementi poreza pojedinačno što bi tom dokumentu davalo više elemenata računa, ovim prekidačem broj elemenata računa smanjujemo da se ne dovodimo u poziciju da po tom dokumentu moramo uplatiti porez.

Kod prijenosa računa u kupce prenose se i računi za predujam (prenose se, ne prenose se)

Da li prijenos iz fakturiranja i onih računa koji su označeni kao računi za predujam.


Prekidači poreznih evidencija

Vidi standardni prozor za prekidače

Automatski upis ulaznih računa iz saldakonti dobavljača u knjige U-RA (uključen, isključen)

Ako je prekidač uključen, a što će se vidjeti po tome da li se kod unosa računa prikazuju tip U-RA i tip unosa, tada će se prilikom spremanja tog računa automatski ažurirati knjiga U-RA. Samo prilikom unosa, ne i prilikom izmjena računa.

Automatski upis izlaznih računa iz saldakonti kupaca u knjige I-RA (uključen, isključen)

Ako je prekidač uključen, a što će se vidjeti po tome da li se kod unosa računa prikazuju tip I-RA i tip unosa, tada će se prilikom spremanja tog računa automatski ažurirati knjiga I-RA. Samo prilikom unosa, ne i prilikom izmjena računa.

Automatski prijenos računa u saldakonti kupaca je također unos kod kojeg će se ažurirati knjige I-RA.

NAPOMENA: kod istovremeno uključene opcije za knjige I-RA u fakturiranju kod automatskog prijenosa u kupce se neće ažurirati knjige I-RA.

Automatski upis izlaznih računa iz fakturiranja u knjige I-RA (uključen, isključen)

Ako je prekidač uključen, a što će se vidjeti po tome da li se kod unosa računa prikazuju tip I-RA i tip unosa, tada će se prilikom spremanja tog računa automatski ažurirati knjiga I-RA. Samo prilikom unosa, ne i prilikom izmjena računa.

Isto će biti prilikom automatskog prijenosa predračuna u račun.


Prekidači obračuna plaća

Vidi standardni prozor za prekidače

Ovi prekidači uključuju ili isključuju pojedine tipove obračuna, za detaljnije o svakom prekidaču vidi Tipovi obračuna - algoritma.


Prekidači virmana

Vidi standardni prozor za prekidače

Koje koordinate kučica će se primjenjivati kod ispisa virmana (Tip 1, Tip 2, ...)

Svaki tip ima memorirane svoje koordinate kučica pa tako možemo imati razne koordinate spremljene u zavisnosti od toga kakve virmane posjedujemo (opće je poznato da je svaki blok drugačiji)

Tip 1 primjenite na pojedinačne virmane, a Tip 2 na perforirane obrasce.


Prekidači pc blagajne u maloprodaji

Vidi standardni prozor za prekidače

Formati računa u maloprodaji (A4, A5, A6, traka 76mm ...)

Napomena: prilikom ispisa nestandardnih formata (različiti od A4) na nekim printerima može biti problema ako ne podržavaju taj format, ako je to slučaj pokušajte u windowsima u Printer Settings za određeni printer ručno odrediti Custom format.

Tip adrese matične firme kod formata A6 i traka format (Program generira, korisnikov tekst 3 ...)

Kod ovih formata se može odabrati dodatan korisnikov tekst za ispis adrese jer se radi o iznimno malom prostoru za adresu. Možete skratiti maksimalno količinu teksta.

Prikaz dugog opisa artikla na MP računima (Isključen, UKLJUČEN)

Da li da se kod ispisa računa uz naziv artikla prikazuje i dodatni dugački naziv artikla. Primjenjivo samo na računima A4, A5.