Umetniki v tej knjigi
|
|
Predstavljamo vam nekaj avtoportretov in portretov umetnikov, ki jih
omenjamo v tem delu. Pripisali smo jim kratke ₧ivljenjepise.
|
|
Franc KavΦiΦ (1755 - 1828), slikar mitoloÜkih, biblijskih in
zgodovinskih prizorov. Nadarjenemu mladeniΦu je Üolanje omogoΦil izobra₧eni
in premo₧ni grof Cobenzl, njegov rojak iz Gorice. Z Dunaja je
umetnik odÜel na akademijo v Bologno, v Rim, pozneje pa Üe v Mantovo in
Benetke. Pozneje je postal profesor, nato pa direktor Slikarske in kiparke
Üole na Dunaju. Sad njegove marljivosti je okrog 2000 risb, nekaj jih hrani
Narodna galerija v Ljubljani, veΦino pa znamenita grafiΦna zbirka Albertina
na Dunaju.
|
|
Matev₧ Langus (1792 - 1855), slovenski slikar, ki je
ob Josipu Tomincu in Mihaelu Stroju eden vodilnih slovenskih portertistov
prve polovice 19. stoletja. Upodobil je pomembne osebnosti, med katerimi
je veliko PreÜernovih prijateljev in znancev. PreÜeren je zanj celo napisal
sonet z akrostihom (posvetilo berljivo v zaΦetnih Φrkah vrstic). Slikar
je portretirance velikokrat postavil pred krajinsko ozadje. Slikal je tudi
freske in nabo₧ne podobe za cerkvene naroΦnike.
|
|
Anton Karinger (1829 - 1870) je Ütudiral slikarstvo na Dunaju
in v Mⁿnchenu. Priglasil se je v avstrijsko vojsko in s svojim polkom prepotoval
poleg drugih de₧el tudi ╚rno goro.. Risal je ╚rnogorce v pisanih
oblaΦilih, portretiral kneza Danila in z natanΦnostjo slikal utrdbe. S
temi upodobitvami je Dunaju odkrival mikavnost Balkana. Je izrazit krajinar.
Privabljale so ga slovenske gore, Φeprav je slikal gorske motive tudi na
Tirolskem in Bavarskem. Za izhodiÜΦe svojih upodobitev je izbral dolinski
svet, gore je gledal iz ni₧ine. Velikokrat je naslikal daljne
poglede na gorske vrhove.á
|
|
Ivana Kobilca (1861 - 1926) je slovenska slikarka, rojena v
Ljubljani. UΦila se je pri slikarki Idi Kⁿnl. Na Dunaju je kopirala stare
mojstre in pozneje Ütudirala v Mⁿnchenu. Živela in ustvarjala
je v Parizu, Sarajevu, Berlinu in seveda v Ljubljani. Sama se spominja,
kako je upodabljala sliko Poletje in so se otroci gnetli okoli nje.
Bili so ji za modele in med slikanjem modrovali: "Sedaj pa ni prav naredila!
BoÜ videl, da bo popravila!"
|
|
Anton A₧be (1862 - 1905), slovenski slikar, ki se je uΦil
najprej pri Janezu Wolfu in nato Ütudiral na akademijah na Dunaju in v
Mⁿnchenu. Slaven je po zasebni Üoli (Mⁿnchen), v kateri so Ütudirali poleg
naÜih Üe srbski, hrvaÜki, ΦeÜki, ruski, nemÜki, mad₧arski, poljski
in avstrijski slikarji.á
á
|
|
Ivan VavpotiΦ (1877 - 1943), slovenski slikar, ilustrator in
scenograf. DokonΦal je akademijo v Pragi, uΦil je risanje na realki v Idriji
in postal pozneje svobodni slikar v Ljubljani. Ko je ilustriral JurΦiΦevega
Desetega brata si je za Krjavlja izbral idrijskega posebne₧a,
v podobi dr. Kvasa pa je narisal samega sebe. Slikal je meÜΦanski portret,
cvetliΦna tiho₧itja in krajine.á
|
|
Hinko Smrekar (1883 - 1942), slovenski risar in grafik, ilustrator
in karikaturist. Te₧ko se je prebijal skozi ₧ivljenje.
Gmotno pomanjkanje mu je onemogoΦilo redno Üolanje. Na Dunaju je sodeloval
v druÜtvu Vesna Üe z nekaterimi slovenskimi umetniki. Med drugim je ilustriral
delo Frana Levstika Martin Krpan. Med II. svetovno vojno so ga kot
talca ustrelili faÜisti.
|
|